Réžia:
Matt BrownScenár:
Matt BrownKamera:
Larry SmithHudba:
Coby BrownHrajú:
Dev Patel, Jeremy Irons, Toby Jones, Devika Bhise, Jeremy Northam, Kevin McNally, Dhritiman Chatterjee, Arundathi Nag, Stephen Fry, Richard Johnson (viac)Obsahy(2)
Koloniálna India, rok 1913. Srinavasa Ramanujan (Dev Patel) je dvadsaťpäťročný úradník expedície a matematik-samouk, ktorý pohorel na vysokej škole kvôli takmer posadnutosti samoštúdiom matematiky. Ramanujan, ktorý je napriek odmietaniu a výsmechu rovesníkov odhodlaný nasledovať svoju vášeň, napíše list G. H. Hardymu (Jeremy Irons), poprednému britskému profesorovi matematiky z cambridgeskej Trinity College. Hardy rozpozná originalitu a genialitu Ramanujanovho prirodzeného talentu a napriek skepse všetkých kolegov ho pozve do Cambridge, aby mohol preskúmať jeho teórie. Ramanujan opustí svoju rodinu, komunitu i milovanú mladú nevestu Janaki (Devika Bhise) a cestuje na druhý koniec sveta, do Anglicka. Tu sa u svojho sofistikovaného a výstredného mentora stretáva s pochopením a nadviaže s ním hlboký vzťah. Pod Hardyho vedením sa Ramanujanova práca vyvinie takým spôsobom, aký navždy zmení matematiku aj vedecký výklad sveta. (TV Markíza)
(viac)Videá (4)
Recenzie (108)
I když je film vyprávěn opravdu dobře a občas i dost zajímavě, Například začátek a konec příběhu Ramanujana se mi opravdu moc líbil, tak se film bohužel hlavně věnuje tématu, který mi je velice nesympatický - matematice. Spousta vzorečků a termínů, kterým vůbec nerozumím a zrovna u takových scén jsem se nudila. ()
Chyba ve filmu: v okamžiku bombardování se objevuje nad městem vzducholoď Zeppelin. Za normálních okolností Zepeliny bombardovali z vyšší výšky než byl výškový dosah standartních letadel. Důvodem výšky byla právě bezpečnost před útokem latadel. Výška s sebou ale nesla velkou nepřesnost bombardování a přinášela spíše psychickou újmu pro obyvatele než jiný vojensko-strategický význam. ()
Poměrně slibný námět filmu, když jsem poprvé viděla trailer, vybavila se mi velmi povedená Teorie všeho, nicméně k té jsme se v tomto případě kvalitativně ani nepřiblížili. Místy zbytečně zdlouhavý, děj občas dost pokulhával, škoda, dalo se z toho určitě vytěžit daleko víc.Pro diváky neposkvrněné vědou, především matematikou, to pravděpodobně bude 114ti minutová noční můra. Ale vizuálně i co se týče obsazení byl velmi příjemný. ()
Má dříve fotografická paměť si s matikou nikdy netykala. Tam to chtělo logiku a ne ukládání dat po paměti nebo slovíček či letopočtů. A tak zatímco jsem dějepis a literaturu i nějaký ten jazyk zvládal hladce, matika byl krutý boj. Vždycky jsem obdivoval blázny co si večer sednou a jen tak si něco počítají. Můj táta byl také takový. Náhledem přes rameno jste zjistili, že je baví jen tak něco, co by jste nespočítali ani z donucení u závěrečné zkoušky na vejšce i kdyby jste museli. A nebo by jste to dali, ale dřeli by jste na to jako koně půl roku. A oni si sednou místo k telce v noční ztichlé kuchyni kde ruší jen hrčení lednice, vezmou bloček, starou propisku a jedou... Stránku za stránkou. A ještě si libují jaká je v té matice krása. Je smutným znakem lidstva, že své geniální potomky většinou dokáže ocenit až po jejich smrti a mnohdy i až několik set let poté. Ti mají mezitím často hrob neznámo kde. Často zašli v bídě dost šílenou smrtí, nemici či dokonce smrt hladem nevyjímaje. Ramanujan je další z té řady geniálních nešťastníků. Dnes by jej v Anglii asi vítali, ale přijet do impéria před první světovou válkou si jistě koledovalo o nejeden ústrk a rasistickou poznámku. Bohužel Britové se takto nadřazeně chovali ještě dlouho poté a ač Indy a Pakistánce nakonec vzali na milost, Poláci a Češi (ano my co jsme jim pomohli zachránit Albion před Luftwaffe v časech nejtěžších) jsme dnes pro ně póvl z východu. Smutné. Já mám tyhle filmy obzvláště z Indie moc rád. Dnes jsem to měl skoro 4D. Venku indické vedro a u sledování mne ovíval větrák. Chlazená limonáda na stole a venku už chybělo jen troubení slonů, nebo řev tygra. Bohužel se v Indii film odehrává jen krátce a zbytek děje divák stráví s hrdiny v poněkud sterilním a až zapšklým prostředí univerzity v Cambridge. Je zajímavé, že J. Irons byl svému protějšku docela podobný i bez většího líčení. Patela mám rád ač ač se to nezdá :-) je Angličan jak poleno. Pro tyhle filmy je ale jako stvořený. Samotný příběh má jednu velkou vadu a tou je naprostá absence emocí i napětí. Hardy Ramanujana tak tvrdě drtí žádostmi o důkazy bez špetky jakéhokoliv citu, že se to přenáší filmem i na diváka. Závěrečný proslov na univerzitní půdě s tím už nezvládne zhola nic udělat. Je dobře, že se točí tyto filmy. Člověk se zase něco dozví a pro Indii je to myslím velmi důležité. A v časech Srinivasova života to musel být po návratu ještě před nezávislostí Indie národní hrdina. Příjemná byla i hudba ve filmu. Ale v součtu je to jen za tři prvočísla. * * * ()
Matika je nudná i ve filmu, jak se zdá.. alespon pro nás, co jsme z ní propadávali na střední :) Jeremy klasicky skvělý, Dev taky v klidu, ale bohužel děj nenabízí nijak zajímavé podání... Teorie Všeho je o 40 desetinných čárek a 150 parníků dál a přitom obě látky byly limitovány skutečným dějem... Tady jsou ty indické vložky vyloženě uspávající... ()
Galéria (61)
Zaujímavosti (2)
- Celosvětová premiéra proběhla 17. září 2015 na Mezinárodním filmovém festivalu v Torontu. (BMW12)
- Na přípravě filmu se podíleli skuteční matematici a vědecká obec po jeho premiéře ocenila vysokou míru autenticity, se kterou jsou vyobrazeni hrdinové i jejich řešení matematických operací. (raininface)
Reklama