Réžia:
John BadhamKamera:
William A. FrakerHudba:
Arthur B. RubinsteinHrajú:
Matthew Broderick, Dabney Coleman, John Wood, Ally Sheedy, Barry Corbin, Juanin Clay, Kent Williams, Dennis Lipscomb, Joe Dorsey, James Tolkan, Drew Snyder (viac)VOD (3)
Obsahy(2)
Mladý milovník počítačových hier David Lightman sa omylom dostane do tajného počítača v Pentagóne, ktorý má úplnú a nezvratnú kontrolu nad americkým jadrovým arzenálom. Ministerstvo obrany tak chcelo eliminovať nebezpečný „ľudský element“ pre prípad, keby naozaj došlo k vojne. To ale David nevie, a preto začne hrať s počítačom nevinnú hru na globálnu nukleárnu vojnu, čím nechtiac spustí odpočítavanie do začiatku tretej svetovej vojny. Až vtedy si chlapec uvedomí, že má skutočný problém. Spolu s vládnym úradníkom McKittrickom musí vyhraj súboj s časom a presvedčiť počítač, že šlo iba o hru a donútiť ho zastaviť odlet bombardérov do Ruska. (TV JOJ)
(viac)Videá (1)
Recenzie (155)
Poměrně příjemný dětský film, který bohužel dost zestárl. Ani tak ne používanými technologiemi, jako tempem, zápletkami a dialogy. Matthew byl asi lepší dětský herec, než herec. Ally je lepší a hlavně pohlednější. Dospělí to nekazí, ale čas z nich udělal větší karikatury, než bylo původně myšleno. Stopáž je je o 30 minut větší než je záhodno a z toho vyplývá i problém v tempu vyprávění. Není to špatné a být mi v 80. letech 15, jdu na maximální hodnocení, žel máme tu 21. století a mě už 15 bylo... 50% ()
Tenhle film jsem viděla coby malé pískle v rámci nedělního bloku hraných disneyovek a kdo ví proč mi nikdy nevypadla z hlavy scéna hraní piškvorek. Bohužel mi vypadl z hlavy ale název filmu, takže jsem se k němu dostala po mnoha mnoha letech pěknou oklikou (více o té srdceryvné události najdete v deníčku). I po letech film baví a i po letech je aktuální téma, které řeší, a to že technologie jsou sice fajn, ale nejlepším počitačem zůstává lidský mozek (bohužel ne u všech) a že válka je hra, kterou můžete vyhrát pouze v případě, že s ní ani nezačnete. Navíc pohled na mladinkého roztomilého Matta Brodericka je srandovní, vtipy i po letech fungují, prostě za 4. ()
"Ale na velitelství věří, že nukleární válku lze vyhrát. Že mohou být přijatelné ztráty." Uplynulo čtyřicet let. Myslím že během pár měsíců uvidíme, jestli se v NORADu poučili. Ač to ze zpětného pohledu nevypadá, tak to byl tehdy v osmdesátém třetí přelomový film - a to hned ve dvou ohledech. Za prvé zatraktivnil sílící subkulturu počítačových nadšenců. Už to nemuseli být jen divní cvoci s aspergerem, ale mohli mít i čistou pleť, šarm a hezkou holku. No a za druhé se v něm mluvilo o možnosti, že by se oba bloky mohly domluvit na mírovém soužití. Tohle není originální myšlenka, ale vzhledem k tomu že úřadující prezident Ronald Reagan chtěl od Hollywoodu úplně jiné poselství, tak to trochu odvážné přece jen bylo. Navzdory tomu že jde o komedii, a tak trochu napůl dětský film, nemusí se WarGames vedle Dr. Strangelove a Fail-Safe vůbec stydět. Mrazivé umí být taky, i když tak trochu mimochodem. ()
Nostalgie jako hrom. Válečné hry mne svého času zaujaly, bavily i zneklidnily. Po dvaceti letech už sice tyto zmíněné atributy značně ohlodal zub času a vzhledem k faktu, že závody ve zbrojení během studené války se také ze společenského a politického života vytratily, a tento film z tohoto stavu těžil, aktuální shlédnutí už poněkud ztratilo na intenzitě diváckého zážitku. Přesto se stále jedná o zábavné a vtahující varování, kritizující zbrojení a zdvihající varovný prst před ponécháním životně důležitých prvků lidstva v rukou napadnutelné či zneužitelné výpočetní techniky. Funguje také jako příjemná připomínka výpočetní techniky oné doby a zajímavé dobrodružství (jen pro pamětníky), přestože zpracování samotné bych nenazval zcela povedeným. 70% (nostalgicky subjektivní hodnocení, objektivně o 10 až 20% méně). ()
"Po důkladné úvaze jsem dospěl k názoru, že Váš obranný systém se podělal." War Games byly varováním, že svěřit bezpečí země křemíkový diodě není úplně dobrej nápad. Ovšem o moc lepší mi nepřipadá nápad svěřit bezpečí matičky Země do rukou lidí, kteří věří, že můžou vyhrát jadernou válku. Jadernou válku totiž může vyhrát jenom Pakistán, ale to je tajná informace. Já se u Válečnejch her bavím, kdykoli si je zahraju. Připadají mi napínavý i varující a existenciální moudra profesora Falkena mě nutí k rozpohybování obou mých šedých buněk mozkových. ()
Galéria (98)
Zaujímavosti (25)
- Scenáristé založili postavu profesora Stephena Falkena na osobě cambridgeského profesora Stephena Hawkinga. Ten byl během natáčení s filmem dlouho spojován, avšak nakonec se v něm neobjevil. (sigf07)
- Príbeh filmu je síce fikcia, no podobnú paniku zažilo velenie NORAD 9.11.1979, kedy došlo počas testov počítačového systému k falošnej signalizácii sovietskeho úderu, a bola skutočne spustená sekvencia odvetného odpálenia nukleárnych rakiet USA na ZSSR. (DJW)
- Do role profesora Falkena byl zvažován John Lennon, avšak získal ji John Wood. (Karlos80)
Reklama