Réžia:
David WnendtKamera:
Hanno LentzHudba:
Enis RotthoffHrajú:
Oliver Masucci, Fabian Busch, Gerdy Zint, Lars Rudolph, Franziska Wulf, Christoph Maria Herbst, Thomas Thieme, Katja Riemann, Michael Ostrowski (viac)Obsahy(2)
Čo keby Hitler v roku 1945 nezomrel, ale len zaspal? A čo keby sa prebudol v 21. storočí? Ako by sa asi tváril a našiel by v našom svete spojencov? Dostal by sa opäť do politiky? Ale určite áno! (Cinemart SK)
Videá (4)
Recenzie (535)
Téma je moc pěkné a chytlavé, najdou se momenty, které pobaví, nicméně jsem od toho čekal víc - větší zábavnost, lepší děj. Možná mi nesedl styl, jakým to je natočený. Prrostě jsem čekal, že to Adolf rozbalí mnohem víc. Každopádně bych řekl, že film stojí za zhlédnutí, protože se v něm vyskytují kromě humorných scének také momenty, které vybízejí k zamyšlení. 65% ()
Na film jsem zašel víceméně náhodou s pouze slabým povědomím o knížce. Skvělě jsem se bavil! V poslední třetině teda film začal trochu ztrácet dech, ale konec byl epesní. Obzvlášť sem se bavil při parodii na scénu z Pádu Třetí Říše (Hitler se doslechl o ..blablabla). Film je skvěle natočenej a trefně popisuje dnešní dobu. Hlavní hrdina byl tak přesvědčivej, že sem se sám párkrát přistihnul, jak v kině svévolně hajluju. Ke konci filmu už hajlovalo celé kino a dokonce sem se po skončení připletl do skupinky radikálnějších diváků, se kterou jsme nabuzeni filmem vypálili v centru Prahy několik židovských obchodů. Film doporučuji! ()
V porovnání s knihou, kterou jsem dočetl den před projekcí filmu, je to slabota. Kde kniha naznačuje, hraje si s významy i naším (respektive německým) vnímáním minulosti a přítomnosti, je film příliš polopatický a snažící se zavděčit masám. Přílišnou doslovností je pak film připraven o satirickou sílu, kterou se může chlubit jeho knižní předloha. Taktéž herecké výkony jsou, až na čestné výjimky (několik hitlerovských výstupů), jalové. Hodnotit filmové dílo ve světle jeho předlohy není možná úplně fér, těžko říct. Každopádně můj dojem je i několik hodin po dokoukání takový, že je to ve své podstatě naprosto tuctový film, který kromě ústředního motivu - "znovuzrození" Adolfa Hitlera v současném Německu - nemá svého diváka čím zaujmout... ()
“JSEM VAŠE SOUČÁST, NEMŮŽETE SE MĚ ZBAVIT!“ /// Politická hra s dvojsmyslností… Když Zelenka nechal dokumentaristicky vypovídat papoucha hlasem Daladiera, bavilo mě to chvíli. Tady je to podobný. Víc než záchvaty smíchu se dostavuje pocit ze skrytý hrozby. Nápad fajn, zajímavý idee, ke konci i filmařský nápady, ale… /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Stejnojmennou knihu, kterou v roce 2012 napsal Timur Vermes, číst nebudu. 2.) Nemůžu se dočkat... 3.) Thx za titule „GothaR“. /// PŘÍBĚH *** HUMOR * AKCE ne NAPĚTÍ ne ()
Er ist wieder da und Gott sei dank! Je vidět, že i Němci se sedmdesátiletým máslem na hlavě, co si po celou tu dobu raději panicky strkali hlavu do prdele při sebemenší zmínce o jejich ambicích ve čtyřicátých letech minulého století, už toho mají taky plné Zähne. První vlaštovka, po které se snad už brzy konečně dočkáme toho, že shodí tu vyžranou, korporátně židovskými klikami (Ahoj Soroši, ty manipulativní iluminátská mrdko, převlečená za mecenáše!) ovládanou svini a její EU pohůnky ze střechy Reichstagu, mešita Svatého Petra v Kolíně nad Rýnem nakonec snad tedy nebude a většina soudných Evropanů si spolu s Němci místo fanatického skřeku muezína s chutí poslechne raději to, jak se Angela rozprskává o dlažbu Platz der Republik. Čekal jsem nějakého dalšího Borata, ale je to až na pár frků spíše místy až mrazivé drama o tom, že se v dnešní zdegenerované společnosti může stát a stává hvězdou Tytrubka kdejaký narušený kokot, a které zároveň evokuje starý trezorový vtip, jenž by v dnešním pojetí zněl zhruba takto: Na radnici v Praze 1 naběhne chlápek v uniformě důstojníka Wehrmachtu, vletí rovnou do kanceláře primátora, hned ve dveřích vymrští pravici a zařve na celé kolo: „Heil Hitler!“. Úředník chvíli zaraženě čumí a přemítá, načež vyskočí, předpisově srazí kufry, vystřelí ruku a kontruje: „Heil, kdy jste přijeli?“ … Je jen velká škoda, že jim nevzal hlavní roli Bruno Ganz. Tenhle Áda byl až moc kašpar, brutálně přehrával a byl tak schopen znejistit jen pár lopat z NPD a několik hluchoslepých důchodců, pamatujících rozmach Třetí říše. Jinak si mohl klidně načesat patku a nalepit pod nos obdélníkový kartáč třeba Erdogan Atalay a vyšlo by to nastejno. Závěrem bych tu po delší době opět rád zanechal vřelý vzkaz pro věhlasného maloměstského filosofa a kardinálního kokota, mého milovaného uživatele Zadka99: Ve druhé světové zařvalo kromě 6 miliónů židů také 35 miliónů nežidovských civilistů. Válečným komediím se tu normálně veřejně chichotáš jako postižený debil a holocaust opravdu vtipný není? Řekl bych, že to je solidní hovno do větráku nebo absence předkožky. Následující košer historku si tedy transformuj na Armény, místo Ády si tam dosaď Abdülhamida II. a budeš se určitě za břicho popadat, ty uvědomělý moralisto: Stojí Hitler s pistolí na zahradě Orlího hnízda před studnou a kolem ní banda židů. Namíří na prvního a povídá: “Připaž a skoč dolů!" Ten radši skočí, Hitler za ním mrkne, pokývá hlavou a ukáže na druhého: "Levou ruku upaž, pravou připaž a skoč!" Skočí, Hitler za ním opět mrkne, zamyslí se a ukáže na třetího: "Pravou ruku upaž, levou připaž a skoč!" Skočí, Hitler za ním znovu mrkne, promne si bradu, ukáže na čtvrtého: "Obě ruce upaž a skoč!" ... Najednou se otevře okno a vykoukne Eva Braunová: "Ádo, až dohraješ ty Tetrisy, tak je oběd!" ()
Galéria (33)
Zaujímavosti (22)
- Úvodná scéna, v ktorej kamera ukazuje oblaky v perspektíve zhora nadol a pomaly prechádza do moderného Berlína, je priamym odkazom na nacistický propagandistický film Triumf vôle (1935) Leni Riefenstahlovej. (Arsenal83)
- Scéna, v ktorej sa Sensenbrink dozvedá o pomalom krachu firmy je takmer zhodná s podobnou scénou z filmu Pád Tretej ríše (2004). Tá je veľmi populárna aj vďaka YouTube, kde sa na ňu robia titulkové paródie. (Hookiuko)
- V krčme v Brandenburgu Hitler (Oliver Masucci) cituje báseň „Nachtgedanken“ (Nočné myšlienky) od nemeckého básnika Heinricha Heineho, 1844. Heineho diela boli v nacistickom Nemecku zakázané a boli spálené počas nacistického pálenia kníh v roku 1933 kvôli Heinovým židovským koreňom. (Arsenal83)
Reklama