Réžia:
Oliver HirschbiegelKamera:
Judith KaufmannHudba:
David HolmesHrajú:
Christian Friedel, Katharina Schüttler, Burghart Klaußner, Johann von Bülow, Felix Eitner, David Zimmerschied, Rüdiger Klink, Simon Licht, Michael Kranz (viac)Obsahy(1)
13 minut dělilo nastraženou bombu od výbuchu, který měl zničit Adolfa Hitlera a jemu nejbližší. Strůjcem atentátu byl Georg Elser – obyčejný muž, pro nějž byly svoboda a lidskost základními životními hodnotami... Georg Elser byl obyčejný muž, kterého mnohem více než politika zajímaly ženy a tahací harmonika. Jeho vírou v lidskou svobodu a humanismus ale silně otřásl vzestup NSDAP k moci a směřování k válce. Rozhodl se využít své zručnosti hodinářského učně a sestavit bombu, který měla v listopadu 1939 odstranit Adolfa Hitlera přímo během jeho projevu v jedné z pivnic. Shodou okolností ale Hitler opustit řečnický pultík příliš brzy… Kdo byl Georg Elser? Muž, který mohl přepsat dějiny 20. století a zachránit život milionům lidí? (Česká televize)
(viac)Videá (1)
Recenzie (23)
Známý německý režisér Oliver Hirschbiegel natočil zdařilou poctu mimořádně statečnému muži se silným morálním cítěním, jemuž chyběl jen malý krůček k tomu, aby podstatným způsobem ovlivnil chod světových dějin. Odvážný není ten, kdo se ničeho nebojí. Je jím ten, kdo se i přes svůj strach odhodlá k činu. A přesně takovým člověkem truhlář a hodinář Johann Georg Elser byl. (80%) ()
Opět jeden z filmů, jehož hlavním přínosem je doplnění mozaiky historického povědomí o jeden ztracený kamínek. Ovšem pro samotné Němce je to zřejmě i nezbytná součást vyrovnávání se s historickým traumatem pramenícím z pocitu viny za své předky, kteří připustili vznik tak zrůdného režimu. Nepochybuji o tom, že všichni Němci nepropadli hitlerovskému fanatismu, ale bylo jich žalostně málo. Jako poučení i pro jiné národy s imperiálními ambicemi ale film fungovat nemůže, protože lidstvo je nepoučitelné. Což není chyba filmu. ()
Mám rád také filmy, pri ktorých si uvedomím, na akých maličkostiach a náhodách stoja dejiny ľudstva. A milióny životov. Bohvie ako by to vyzeralo, ak by sa Elserovi plán vydaril. Hirschbiegel sa v téme druhej svetovej vojny vzhliadol a vlastne aj vo vojne všeobecne, jednou z tém Invázie boli aj súčasné vojnové konflikty. Ibaže je otázne, či osobný život Georga Elsera stojí v tejto forme za dvojhodinový celovečerný film, či by nebolo dramaturgicky vhodnešie sa venovať napr. príprave atentátu a následne tomu, čomu sa film venuje celú svoju polovicu paralelne s retrospektívnymi momentami. Pretože okrem zopár scén, kde sledujeme postupnú premenu nemeckého vedomia v priebehu 30. rokov, ma jeho osudy nijako zvlášť nebrali. Jednoducho či by film nefungoval lepšie ako triler, než ako dráma. Ale to je myslím skôr vecou vkusu, režisér mu chcel zrejme podrobnejším zmapovaním jeho života vzdať dostatočnú poctu. 70% ()
Důraz na věcnost a přesnost před ideologizující jednosměrností je příznačný pro válečnou - v tom i německou - dramatickou a literární tvorbu zhruba od druhé poloviny osmdesátých let minulého století. Fakt, že Georg Elser má v Mnichově své náměstí a je součástí anatifašistických německých tradic mluví za vše. Film sám je syntézou poetiky současného hracího filmu i - téměř jistě - dokumentární precíznosti, mluví za vše. A určitě nejen k německému divákovi. ()
Muž, podľa ktorého je v Mníchove pomenované námestie a má svoj pomník aj na švajčiarskych hraniciach a o ktorom nikto nevie. Je prekvapujúce, že obyčajný robotník videl to, čo nevideli tisícky iných vzdelaných ľudí a politikov - skazu človečenstva pod vedením vodcu. Svet by vyzeral úplne inak, keby sa mu podarilo, čo zamýšľal. Ako mnoho životopisných filmov ani tento neoslňuje prevedením. Ale na pripomenutie zabudnutého hrdinu to stačí. ()
Galéria (54)
Zaujímavosti (4)
- Filmovanie snímky prebiehalo v Nemecku a trvalo od 1. júla 2014 do 3. septembra 2014. (MikaelSVK)
- Ve filmu byly použity mnohé dokumentární záznamy z období druhé světové války. Jeden z nich Georg Elser (Christian Friedel) sleduje v biografu jako týdeník z občanské války ve Španělsku. Objeví se v něm i střemhlavé bombardovací letouny Junkers Ju-87 ve verzi B-2. Tato verze se začala vyrábět v únoru 1940, ve filmu je záznam promítán v roce 1937. (bejkovec)
- Když je Georg Elser (Christian Friedel) nucen vrátit se kvůli otci domů, prochází kolem dvou chlapců, kteří si vyměňují sběratelské karty. Na jedné z karet je vyobrazen stíhací letoun Messerschmitt Bf-109, popisek je uveden chybně jako Messerschmitt Me 109. Letoun byl dílem konstruktéra Willyho Messerschmitta, všechny letouny ale byly značeny podle názvu továrny - Bayerische Flugzeugwerke, tedy Bf. Ke komolení názvu došlo až během války, kdy spojenečtí piloti hlásili střet se stíhačkami zkráceně jako Messerschmitt 109, popřípadě Me-109. (bejkovec)
Reklama