Réžia:
Juraj HerzKamera:
Jaroslav KučeraHudba:
Luboš FišerHrajú:
Iva Janžurová, Josef Abrhám, Nina Divíšková, Petr Čepek, Josef Somr, Jiří Kodet, Jiří Lír, Ivan Palúch, Zuzana Fišárková, Marie Drahokoupilová (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Iva Janžurová ve své životní roli (přesněji řečeno dvojroli) ztělesňuje dvě povahově zcela rozdílné sestry. Zatímco jedna je vlídná a dobrá, druhá představuje ztělesněné zlo, chorobnou nenávist a závist. Zlá sestra se rozhodne odstranit svůj sourozenecký protějšek, ve kterém není schopna snést vlastnosti, jež právě sama postrádá. Její zrůdnost však záhy překvapí ji samotnou, když nabyde nečekaných rozměrů. (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (1)
Recenzie (186)
Mysteriózní hororový psychothriller s dechberoucím výkonem Ivy Janžurové a vlastně i ostatních zúčastněných (nejen) herců - přes střih, kameru až po mrazivou atmosférickou hudbu. Vše prostě jako precizně zasazená kolečka v obřím orloji obrazů a vjemů, které si s divákem hrají a velmi přesvědčivě ho vtáhnou do děje. Souboj čistého dobra s černočerným zlem s překvapivými zvraty a zajímavou pointou natočen na prahu normalizace, o to níž nutno smeknout před výsledkem. Sugestivní pocity nepříjemné úzkosti, jež snímek vyvolával, stejně jako mísení reality a snovosti, které člověka záměrně lehce matou... jednoduše nelze než jen projíždět prstem seznam všeho zmíněného a odfajfkovávat dílčí položky. Suma sumárum, po Spalovači a Lampách další kvalitní filmový zážitek. 90% ()
Raz mi jeden pamätník vyjavil, že keď Herz nakrúcal SLADKÉ HRY MINULÉHO LETA, namiesto scenára držal v ruke výtlačok Maupassantovej Mušky a jednoducho improvizoval priamo na pľaci. Nesedelo mi to s Herzovou precíznosťou až kým som nevidel Morgianu. Samozrejme netuším ako veľmi výslednému tvaru ublížili šialené podmienky nakrúcania v Bulharsku (ktoré Herz farbisto popisuje vo svojej autobiografii) či ústredný dramaturg Toman. Morgiana ale vo výsledku vyzerá presne ako akási avantgardná improvizácia snažiaca sa výtvarnou štylizáciou zakryť vratký obsah, len málo korešpondujúci s knižnou predlohou. Dosť som sa nudil, ale prežil som. Takže za "tři otrávená koťata". (9.1.2016) ()
A na nějakej ten českej klenot se přece jenom dá narazit až po mnoha letech- přesněji se musíme vrátit do roku 1972 s filmem Morgiana kde se Juraj Herz rozhodl zadaptovat román Alexandra Grina (nečetl jsem ale Herz si údajně se spoluscénáristou Vladimírem Borem hodně upravili) a natočit příběh o psychologickém souboji dvou sester- jedna hodná, jedná zlá/jedna oděná v bílém, druhá oděná v černém. Morgiana je dost pravděpodobně jeden z nejzajímavějších filmů, které kdy v dějinách Československa vznikli. Dost v tom hraje roli Herzův specifický styl (díky němuž vyniká nejen Morgiana ale i jeho ostatní filmy) a především šikovný kreativní tým, který si kolem sebe Herz dokázal nashromáždit. Morgiana dala dohromady velice kreativní tým v rámci Československé kinematografie 70. let- Režisér a scénárista Juraz Herz se spoluscénáristou Vladimírem Borem, kameraman Jaroslav Kučera (právě na něm stojí většiny Morgiany) nebo hudba Luboše Fišera. Schopnější kreativní tým by člověk v té době hledal jen těžko... Morgiana je silným psychologickým dramatem, které táhne nahoru především boží Iva Janžurová v hlavní dvojroli. Morgiana je jakýmsi mixem psychologické analýzy a horrové atmosféry. Kontrast bílé a černé sestry je fenomenální, zvláště když jsou následně obklopeni jakousi třetí sestrou zbarvenou v červeném. Morgiana klade většinu svého času důraz především na dvě barvy- černou a červenou. Nejsou to sice jediné barvy ve filmu, i tak je ale kladen důraz především na tyto dvě. Kamera Jaroslava Kučery skvěle pracuje nejen s kontrastem barev ale celou snahou experimentovat. U Morgiany se co se týče kamery experimentovalo hodně- psal se navíc roku 1972 a všemi dnes milovaný a používaný stativ ještě neznal své zlaté časy. Kučera tak musel se svojí kamerou pracovat od ruky a i když je to často znát, zážitek to nezkazí. Dost možná je to ještě zajímavější podívaná než současné kamery. A třeba scény, které jsou snímány především z pohledu kočky je jenom jedna z mnoha perfektních prací kterou Kučera u Morgiany provedl. Kostýmy výtvarnice Ester Krumbachové jsou nádherné a kreativní. Jsou do jisté míry extravagantní, to ale skvěle sedí k celé stylizaci Morgiany. Morgiana je psychologické drama, které dokáže sem tam fungovat jako temný horror. Má občas sice problém s napětím (po 80 minutách už to vlastně začne být celkem únavné a to chybí ještě 19 minut), rozhodně ale neomrzí. Finále se ve finále možná až příliš drží při zemi, je ale natočeno tak funkčně a přesvědčivě, že s tím není problém. Kromě Ivy Janžurové ve filmu jinak fungovala i Nina Divišková. Trochu líto mi ale přišel fakt, že místo aby více prostoru dostala postava Petra Čepka se více času dostává postavě Josefa Abrháma. Neříkám, že mě Abrahám nebavil, postava Čepka byla ale o hodně zajímavější a radši bych trávil trochu více času s ním než s Abrhámem. To je ale jen velmi malý detail.. Film, který si vás získá už specifickými úvodními titulky a i přes příliš protažené finále vás vlastně celou dobu nepustí. Dost pravděpodobně jeden z nejlepších kousků Československé kinematografie, který by se procpal do TOP 10. A jak tak hádám.... je na čase dohnat zbytek Herzových filmů! () (menej) (viac)
,,Dokonce i v živém člověku jsou některé jedy..." Tenhle "artový horor" z dílny mistra Juraje Herze mne okouzluje léta a myslím, že ještě o něco déle, než legendární Spalovač mrtvol. Děj je velice jednoduchý, lehko pochopitelný pro všechny a napětí s hrou mezi životem a smrtí se celý čas stupňuje. Morgiana - to je vskutku drsná pohádka o dobru a zlu, nekompromisně ukazující zlo v nejděsnějších podobách, v závěru potrestáno vlastním svědomím. Od prvního zhlédnutí mě fascinovalo tajemno vycházející nejen z příběhu, ale i vizuálního zpracování plného různých barev, kostýmů a nádherných záběrů při moři i v secesních interiérech, stejně tak stylová hudba Luboše Fišera (zejména ten ponurý "karetní" kuplet hraný na klavír) a samozřejmě vynikající výkon Ivy Janžurové v hlavní dvojroli zcela odlišných ženských postav. Její protikladné herecké portréty jsou ve spojení se symbolickými maskami obou sester dokonalostí. Zcela jedinečnou atmosféru pak dolaďuje zasazení příběhu do historické času a exotického prostředí, Herz si pohrává ve vizuálu přímo se surrealistickými obrazy a nabízí na první pohled řadu nenápadných trumfů a detailů, jenž mnohý divák zachytí až při více zhlédnutích. Pánové z Činoheráku (Abrhám, Čepek, Kodet, Somr) v epizodních rolích tady fungují skvěle, stejně jako spojení mysteriózní atmosféry s motivy kartářské vášně, alkoholu a v závěru i s motivem lásky. 95% ()
Skoro se až stydím, že mi tak dlouho Morgiana unikala, protože rozhodně patří mezi hodnotná díla československé kinematografie. Výtečná vziuální a technická stránka (mě zaujaly především kostýmy, masky a hudba), depresivní, místy výborně mrazivá a působivá atmosféra a hlavně skvělá Janžurová ve své dvojroli a k ní jako protihráčka neméně výborná Divíšková. K plnému počtu opravdu moc nechybí, ale pomalejší tempo (na kratší stopáž) a (pro mě osobně) neuspokojivý konec mě nutí hodnotit pouze 4*. ()
Galéria (9)
Zaujímavosti (15)
- 21.6.2019 měl v Německu světovou premiéru blu-ray s restaurovanou verzí filmu. Film existuje na samostatném blu-ray (limitováno na 999 ks), nebo je součástí trojdisku Juraj Herz Edition (limitováno na 399 ks), kde najdeme dále filmy Panna a Netvor (1978) a Upír z Feratu (1981) obojí v restaurovaných verzích. Všechny disky obsahují kromě německé i českou audiostopu. (lexa.k)
- V roce 1973 získal film cenu Zlatého Huga na mezinárodním festivalu v Chicagu. (Yardak)
- Juraji Herzovi se výsledný film nelíbil a využil ho hlavně jako příležitost zkoušet filmové triky ve scénách, kde se setkávají obě sestry. (Olík)
Reklama