Réžia:
Zdeněk JiráskýKamera:
Michal ČernýHudba:
Jan ČtvrtníkHrajú:
Karel Dobrý, Tereza Hof, Eva Podzimková, Ondřej Malý, Štěpán Kozub, Sara Sandeva, Adrian Jastraban, Dan Dittrich, Hynek Chmelař, Pavel Dorotka, Robert Mikluš (viac)Obsahy(1)
23. května 1618 dochází na Pražském hradě k podivné události: představitelé českých protestantských stavů vyhodí z oken dva nejvyšší představitele králova úřadu. Incident, který vejde do dějin jako „pražská defenestrace“, odstartuje třicetiletou válku – nejstrašnější konflikt, jaký Evropa do té doby zažila. Česká televize v koprodukci s rakouskou ORF a francouzsko-německou společností ARTE natočila televizní film, který je věnován čtyřstému výročí této události. Náročné natáčení probíhalo v řadě historických objektů, např. na Pražském hradě,na zámcích Kratochvíle, Telč, na hradě Švihov a dalších atraktivních místech. V režii Zdeňka Jiráského ve filmu uvidíme celou plejádu skvěle ztvárněných historických postav, především vůdce povstání pražských stavů Jindřicha Matyáše Thurna (K. Dobrý), dále oba panovníky té doby, kteří se vystřídali na českém trůnu – Ferdinanda II. Habsburského (O. Malý) nebo Fridricha Falckého (Š. Kozub). Tito tři muži, stojící na počátku našeho příběhu, věří ve stejného Boha. Komu z nich ale bude Bůh nejvíce nakloněn? (Česká televize)
(viac)Recenzie (184)
Nebýt těch směšně provedených pádů pánů z Chlumu a z Martinic, uvažoval bych i o čtyřech hvězdách... S Fabriciovým pádem jsem ale byl spokojen! __Snaha nepoučovat diváka, nesuplovat učebnici dějepisu a nevyprávět "příběh" (a místo toho skrze dopisy paní Thurnové a zajímavý vizuál přiblížit atmosféru doby) se cení. ()
Vzhledem k tradici českých historických filmů a televizních inscenací chápu, že současný historický televizní film si teprve musí najít své příznivce. Historický žánr byl vždycky otázkou peněz nebo oficiální politiky. Byli jsme zvyklí na velkofilmy z produkce Státního filmu s více či méně skrytou propagandou a na laciné inscenace se skvělými dialogy a nulovými rozpočty. Bůh s námi - od defenestrace k Bílé hoře představuje nový průsečík, na televizní poměry je to film nebývalé produkce, a stejně tak na televizní poměry je to film nebývale dobrého scénáře. Styl je nový, téma je dodnes palčivé a televizní divák se necítí jistý v tom, co sleduje. Nerozumí, čekal něco jiného. Ale tak už to s průkopníky bývá. ()
Velmi jsem se těšila na historický film o událostech, které předcházely třicetileté válce, kterak čeští stavové zaseli vítr a sklidili bouři, navíc s Evičkou Josefíkovou v jedné z hlavních rolí. Problémem ovšem bylo to, že Eleonora Gonzagová, kterou zde ztvárnila a jež podle této adaptace už od defenestrace ovlivňovala Ferdinanda II. Štýrského, se za něj provdala až roku 1622... To myslím jako komentář k mému hodnocení úplně stačí, zvlášť když zbytek už se objevuje už v ostatních komentářích. Ve srovnání s takovou Marií Terezií dost propadák. Krásné kostýmy, krásná a upjatá Evička a dobrý Dobrý, zbytek celkem pod psa. 😕 ()
Bůh s námi, když si sami dokážeme takhle zpatlat silné téma z historie. Příběh se dal pojmout různými způsoby, klidně i jako manželský dialog a epistolární monolog, jak se scenárista pokusil. Jen by to chtělo náznak toho, že adresát ty listy četl. V pojetí, které jsme viděli, to je jen výpověď o špatném fungování doručovatelských služeb. V tématu, ze kterého napětí mohlo téct proudem, měly atmosféru dvě, slovy DVĚ! scény a to defenestrace a popravy (nebudu řešit složení a vrstvu hnoje v hradním příkopu, ani výskyt sekery tam, kde figurovaly meče, neb jsem známá svou laskavostí a benevolencí), což je na stopáž filmu zatraceně málo. Kostýmy jsou moc hezké a ze všech viděných detailů nejhezčí jsou náušnice Zuzany Alžběty Thurnové, které by mi slušely taky. Takže, co že jsem to v sobotu viděla pěkného? Popravu a náušnice. ()
Celý film je naprosto nekonzistentní, roztříštěný blábol, který postrádá smysluplný děj. Nic není pořádně vysvětleno a jednotlivé scény jsou nahodilé a bez logiky. Postavy nemají v podstatě co hrát, protože scénář jim to neumožňuje. Opakující se otravný monolog manželky hlavního hrdiny je doslova zlo stejně jako monotónní hudba, která je po pár minutách doslova nesnesitelná. Obsazení sice působí dobře, ale bez dobrého scénáře a režie, která je chaotická a nedotažená nemá význam. Je smutné, že toto silné téma je v tomto snímku tak nedobře zpracováno. Když ho srovnám s tematicky podobnou minisérií Střelný prach (Gunpowder) pojednávající o spiknutí s cílem vyhodit do povětří Anglický parlament a zabít krále Jakuba I. musím konstatovat, že tento film je obrovské selhání. Smutné je, že potenciál této látky je skutečně obrovský. Česká televize by se měla na podobné experimenty raději vykašlat. Neumí to a je to jen vyhazování veřejných peněz. ()
Galéria (54)
Zaujímavosti (3)
- Současně s filmem vznikla také jeho dokumentární mutace pod jménem Defenestrace 1618. V ní, kromě hraných pasáží, vystupují i historici, kteří dané téma zpracovávají. Dokumentární verze obsahuje 74 archiválií od 17 institucí z ČR a ze zahraničí a projevy 4 historiků z České republiky, Rakouska, Velké Británie a Francie. (Cheeter)
- Film byl natáčen na Pražském hradě, na zámcích Kratochvíle a Telč, na hradě Švihov a dalších místech. (Amneris)
- Při natáčení popravy 27 českých pánů na Staroměstském náměstí byla použita stejná latexová hlava herce a zejména kaskadéra Antonína Hausknechta, jako v seriálu Labyrint (od r. 2015), kde ztvárnil představitele rytířského řádu, pana Vitolda, kterému hlavu setne postava Jana Brudera v podání Viktora Preisse. Ve snímku Bůh s námi si naopak zahrála hlavu jednoho z popravených měšťanů (taktéž v podání Antonína Hausknechta), akorát jí byly přidělány bílé vousy. (RadimHavl)
Reklama