Réžia:
Nathan JuranScenár:
Nigel KnealeKamera:
Wilkie CooperHudba:
Laurie JohnsonHrajú:
Edward Judd, Martha Hyer, Lionel Jeffries, Hugh McDermott, Peter Finch, Marne Maitland, Miles Malleson, Norman Bird, Erik Chitty, Sean Kelly (viac)VOD (1)
Obsahy(2)
Arnold spolu se svou snoubenkou Katherine letí díky převratnému vynálezu na Měsíc. K jejich velkému údivu tam nejsou první a tamní obyvatelé o ně jeví nezdravý zájem. (oficiálny text distribútora)
Recenzie (30)
Tak tohle mě silně zklamalo. Juran je zkušený režisér který natočil pár hodně slušných filmů a podle předlohy Wellse neměl moc šancí to zmrvit. No a podle mého se mu to povedlo. PRvní problém je že se film nedrží vyloženě podle předloho je tu plno odboček a naprosto zbytečných. Druhý problém je že film má plno zbytečných keců a prakticky žádná akce a všechny postavy jsou tak milý a hodní lidé, strašná naivita. No a největší problém ze všech, měly Harryhousena a totálně ho nevyužily. Proč? Pro mě bohužel velké zklamání. ()
Plakátové.info: DOBRODRUŽSTVÍ MIMO LIMITY PŘEDSTAVIVOSTI V….DYNAMATION!!! NECHTE SE VZRUŠIT SEDMI ZÁZRAKY MĚSÍČNÍHO SVĚTA!!!___Pěkné. V první půli (situované do roku 1899 kdesi v Británii) film klame tělem, když prostřednictvím roztržitého vynálezce Cavora přináší spoustu humoru, byť trochu infantilního a nuceného. To se radikálně změní ve zbytku filmu, po doletu na povrch Měsíce, kde se brnká i na vážnější strunu, když se Cavor, coby nechtěný vyslanec lidstva, zpovídá králi Měsíčňanů z válečných hrůz, provázející historii planety Země. Ale hlavní postavou tu není Cavor, ani jeho asistent, či asistentova přítelkyně, nýbrž trikový mág Ray Harryhausen a jeho stop-motion figurky a kamerové a trikové fígle. Epické rozměry měsíčního podzemního města, obří masožravá housenka, samotní Měsíčňané s mušíma očima a protáhlými hmyzovitými čumáky a v neposlední řadě roztomilý vesmírný batyskaf v podobě železné koule – to všechno potěší oko každého, kdo Harryhausenovu práci obdivuje. Zamrzí pouze rychlý konec, který vyšumí jen tak do ztracena, jakoby už tvůrcům došly nápady i peníze. ()
Adaptace génia H.G: Wellse s trochou humoru. Samotný příběh, v obsahu nešťastně popsaný, je sám o sobě sranda a postavy se občas nebojí udělat vkusný vtípek. Posuďte sami... Vesmírná expedice dorazí na Měsíc a najdou anglickou vlajku (!). Později zjistí, že už před 65 lety se jeden pár s bláznivým profesorem v podomácku udělané "raketě" dostal na Měsíc:). Následné vyprávění je velmi příjemné a dokonale splňuje "značku" adaptací H.G. Wellse natočených pod Columbia Pictures (ta podoba se strojem času se nedá upřít, vždyť i efekty jsou na podobné úrovni o neidentifikovatelných tvorech nemluvě:)). Ty výsledné 4* jsou trochu nadhodnocené, ale všichni víte, jak se těžko hodnotí tyhle 45 let staré a hlavně sci-fi snímky (vtipné efekty, podivné a ploché postavy, kulisy na úrovni domácké výroby), ale i přesto mají své kouzlo. ()
Stejně jako Stroj času, jsou i První muži na Měsíci filmem dvou polovin různých žánrů a nestejných kvalit. První část ve viktoriánské Anglii je tak divoce komediální, že jí klidně odpustíte všelijaká logická pochybení a rekvizity z aušusu. Těkavý Lionel Jeffries hraje bláznivého profesora Cavora stejně jako většinu svých rolí všemi částmi těla a obličeje, ale je to onen druh roztomilého přehrávání, pro který k postavě i herci zahoříte sympatiemi. Ty se budou zatraceně hodit ve druhé půli. Triky Raye Harryhausena mají obvyklý půvab (tentokrát spatříme například obří housenku, která Měsíčňanům slouží jako dojnice), ale vypadá to, že jejich prezentaci dali autoři přednost před smysluplností děje. Ledabylé odůvodnění jednání postav se v této efektnější části začne vymykat relativní pozemské kontrole a humor naneštěstí čím dál víc ustupuje scénám, které mají být napínavé. Možná že někdo bude mít opačný názor - že vesmírná část je to, oč tu běží, a naopak ta komediální ho bude iritovat. Pokud se vám ale líbí současně filmy jako 20.000 mil pod mořem i Chitty Chitty Bang Bang, není vyloučeno, že budete nadšeni. 60% ()
Jeden ze 200 nejlepších sci-fi filmů - 200 Greatest Sci-Fi Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. ()
V první polovině hodně zábavné a v druhé vcelku napínavé, škoda že podobně nevypadají všechna stará sci-fi béčka. ()
Asi by se mi více líbil příběh odehrávající se v roce 1964 než 1899. Začátek mě mile překvapil, skoro to vyznívalo jako sci-fi áčko. Bohužel pak se 95% filmu odehrává v minulosti, a jako bychom odskočili i literárně o 65 let nazpět. Je to blboučké, ale i miloučké. Pár výborných nápadů, zejména závěrečné vyústění, jež mi hrálo hlavou od objeveni slepic na scéně nebo fakt, že vztah (a rozdělení kladných či záporných rolí) člověka a mimozemšťanů není vůbec tak jednoznačný, jak to v podobných filmech bývá obvyklé. Škoda, že je to ke konci uspěchané. Film vznikl jen 4 roky před velkou sci-fi dvojkou (Odysea a Opice) a jakoby předznamenával jejich příchod, přesto to má mnohem blíže ke sci-fi 50. let. ()
Ano, ano, komediální nadsázka první poloviny filmu té druhé opravdu schází. Asi nejvíce jsem ale beztak litoval toho, že s sebou pánové (a dáma) do "rakety" nevzali také poskoka Gibbse, a do konce filmu jsem se už nedočkal ani jednoho profesorova výkřiku "Giiiiiiibbs". Atmosféra celého snímku je mile naivní, viktoriánská Anglie, sci-fi a H. G. Wells je jak známo dobrá kombinace, jen opravdu škoda toho, co se odehrává na Měsíci. Uděláno je to hezky, klobouk dolů, ale od prvního setkání s Měsíčňany je to táák zmatené. ()
Barvotiskový příběh podle jednoho z největších spisovatelů fantastických příběhů sice zestárnul, ale je to tak trochu jako s tou starou dobrou Anglií. Napínavý příběh profesora Cavora a jeho souseda - pomocníka - dramatika Arnolda je odlehčen typickým britským humorem. A když se do věci vloží Arnoldova snoubenka Kate, pak je na problémy zaděláno! Jakmile se trojice ocitne na Měsíci, má člověk pocit, jako by sledoval film G. Mélièse nebo K. Zemana, dvou velikánů filmové fantazie. A možná i Cestu do středu Země (1959) si leckdo vybaví. To všechno je plus stejně, jako speciální efekty R. Harryhausena. A co by tak mohlo Měsíčňany ohrozit? Odpověď je stejná jako u nejznámějšího Wellsova příběhu - Války světů. I po letech stále zábavné. ()
Mezinárodní expedice podniká první let na Měsíc, ale po přistání a nalezení britské vlajky vyjde najevo, že tam již v roce 1899 byli vynálezce Cavor, pan Bedford a jeho snoubenka Kate... Selenité a obří housenka jsou dílem Raye Harryhausena, který na filmu dělal jako tvůrce speciálních vizuálních efektů. V anglicky mluvené verzi řekne člen posádky Nevsky: „Tak všecko je tady v pořádku, dva šli už dólu a už to bude brzy tady. Tak poslyš, já ti to povídám takhle.“ ()
Já mám rád ty starší naivní sci-fi snímky z 50. a 60. let, ale tohle bylo až moc naivní. V té době to možná ještě lidi žrali, ale já už byl trochu na větvi ze zdejší logiky. Navíc začátek by nemusel být tak upovídaný a konec zase tak ironický. Fakt, že lidi zničí prakticky všechno, co objeví, tu je vykreslen humorně a né kriticky, což mě trochu naštvalo, ale jinak jsem byl vcelku spokojen. Hudba je výborná. ()
Desiatky rokov po Langovej Žene na Mesiaci prichádzajú Briti s niečím podobne vedecky naivným, či skôr ešte viac. Má to ale byť hlavne veľká dobrodružná zábava, žiadne extra podobenstvo, aj keď myšlienka nemôže na záver chýbať. Bohužiaľ to už je dnes pre niektorých v lepšom prípade obľúbené guilty pleasure, pre ďalšiu skupinu nuda, pretože by hodinka a pol bohate stačila. Osobne to beriem ako ďalšie odškrtnutie si Wellsovej filmovej adaptácie do svojho notesu. A mierne ma sklamali aj Harryhausenove triky. ()
Ještě než po měsíčním povrchu hopsal Neil Armstrong a pronášel slavné věty o malých krocích a velikých skocích, v měsíčním prachu zanechala stopu nesourodá trojice v potrhlé adaptaci H.G. Wellse, které vévodí klasicky roztomilé triky mistra Harryhausena. Škoda, že jediným monstrem, kterým slavný trikař obdařil tento kousek je obří housenka. Jenže tím výčet pozitivních stránek snímku prakticky končí. Naivitu, kterou musel být snad každý sci-film té doby opředený, odpouštím, ale vadí mi, že snímek neví, čím chce vlastně být. Navíc občas ulétává kompozice obrazu a střih v některých momentech také nepatří mezi nejsilnější stránky filmu. Všechny tyto neduhy částečně zachraňuje až zajímavý závěr, přesto První muži na měsíci v mých očích prohrávají s jinou klasickou Wellsovou adaptací Stroj času. ()
Skvělá parodie na verneovku. V první polovině je film vtipný (především díky zmatenému, ale geniálnímu vědci Cavorovi), ve druhé zase (dětsky) dobrodružný a napínavý. Nevím, na co se koukal kolega LIVINGDEAD, ale profesora rozhodně nikdo nekontaktuje a celé je to trochu jinak.____Na samém začátku filmu se posádka po přistání na Měsíci spojuje vysílačkou se základnou - budete-li poslouchat pozorně, uslyšíte na pár vteřin češtinu.____Přistoupíte-li k Juranovu snímku s potřebným respektem k době jeho vzniku, a nečekáte-li příliš vážný děj, musíte se zákonitě náramně pobavit. ()
Jak příjemné koukat na inteligentní film s chytrým scénářem, vtipnými a vypointovanými dialogy, suchým britským humorem... Proč se tak dnes už netočí? A vlastně - proč se přestaly točit science fiction filmy z cizích, neznámých planet, případně z planet kolem nás, kde se ale objeví něco neznámého? ()
Ne tak zábavné jako Palův Stroj času, ale pořád fajn. Harryhousenovy triky v druhé půlce filmu vyvažují trochu křečovitý humor v první půli. ()
Americko ruská posádka pristane na Mesiaci a na ich prekvapenie tam objaví britskú vlajku s dátumom 1899. Nakoniec sa na zemi podarí vypátrať jedného člena z pôvodnej posádky, ktorá ako prvá pristála na Mesiaci a porozpráva im svoj príbeh o tom ako sa tam vydal so svojou ženou a bláznivým profesorom a o hrozbe s ktorou sa tam stretli. Je to taká komediálna Verneovka. Hlavne v prvej polovici to má humornú atmosféru. V druhej polovici sa budú smiať už len ľudia, ktorý nemajú ohľady na tak staré trikové prevedenie, ktoré dávno zastaralo, ale mne pripadá roztomilé. Až tak mi nesedelo pojatie filmu, ktoré je viac fantastické ako vedecké. Napríklad pohon tej gule s ktorou sa tam vydajú je proste rozprávkovo pojatý a na Mesiaci sa dá v pohode dýchať. No a mimozemšťania sú nejaký chrobáci, húsenice a podobná háveď. Neviem nakoľko je tento film slávny, ale niektoré nápady sa zdá, že použili v neskorších sci-fi klasikách. Na začiatku dokonca zaznie pár českých viet. Asi si češtinu pomýlili s ruštinou, keďže v posádke bol rus. Takže celkovo to je celkom príjemné dobrodružné sci-fi v ktorom ma viac bavila zábavná prvá polovica a trochu sklamala druhá odohrávajúca sa na Mesiaci. 6/10. ()
V prvej polovici sympatická situačná a konverzačná komédia, ktorá sa v polovici druhej zmení na o dosť pochmúrnejšie sci-fi dobrodružstvo, ktoré vsádza hlavne na ( vo svojej dobe ) vynikajúce triky od Raya Harryhausena. Spektakulárna sci-fi komédia. ()
Tak tohle bylo hodně pitomé. Ztřeštěná britská komedie o vedátorovi, jenž stvoří látku rušící gravitaci. Touto látkou natře rolety ve své létající kouli, přičemž stáhnutém rolet koule stoupá a srolováním klesá nebo tak nějak. Zakopává se, skáče a padá, látají tam husy a slepice, vědátor je roztržitý. A do toho se objeví mladý pár. On se snaží napsat hru, která by dovolila zaplatit dluhy jeho věřitelům a tak se s ní přemisťuje do pronajatého domku na venkově. Jí ale samozřejmě nakuká, že domek je jeho, díky čemuž ona neúmyslně "loupežně" prodá dům, jenž není jejich, vědátorovi (ani nevím proč). vědátor chce na měsíc, chlapík zdrhá před věřiteli a ona před soudní obsílkou za podvodný převod nemovitosti. Dostanou se na Měsíc, kde můžou dýchat vzduch a kde potkají národ přerostlých inteligentních much, nebo co to má být, tedy komparzu navlečeného do trapných kostýmů. Do toho se tam naprdí nějaká loutková emzácká zvířata a celé se to odehrává jako vyprávění houfu novinářů poté, co na Měsíci přistane mylně poprvé člověk a nalezne zmíněné předvolání k soudu. ~ Bohužel je to komedie a ne zajímavá, ale to by ještě šlo zkousnout (ačkoliv tu v žánrech uvedena chybí), ve druhé polovině filmu ale nelogicky nastupuje i ono dobrodrůžo s inteligentním hmyzem, kdy je cestovatelům o život, a to je ještě debilnější než laciná komedie. ~ Tohle má být jeden ze dvou set sci-fi filmů, jež byste měli vidět než umřete? Wut? Na povrchu Měsíce mi už k dovršení absurdnosti chyběl jen tancující balerýna Frankenstein, omg. ()
Nádherně staromilská (a hl. britská, což je pro mě ve spojení s H.G.Wellsem důležité) adaptace, sice ne vrcholu nesmrtelného H.G.Wellse, ale i tak jde o významnou knihu. Pouhé 4 roky před Kubrickovou 2001, zde mj. dostaneme krásnou Marthu Hyerovou, jejížto postava sice v předloze neexistuje, ale co. Výprava je pro mě osobně pastvou pro kukadla, kde vše viktoriánské je přesně takové, jak má býti a scény na měsíci jsou tak zemanovsky poetické, že se při každé projekci, cítím jako kluk, který ve 14 letech, ohromeně sledoval na TNT, jinou (a z mého pohledu naprosto stěžejní práci) opět od H.G.Wellse...Stroj Času od George Pala. Efekty další nesmrtelné ikony, Raye Harryhausena, jsou prostě věčné a měsíční housenka s kusadly (a kukadly jako zrcadly) a její super vizuální kostra (se žebry!:))) se mi vryla do paměti a vždy se na ni velmi těším.:) Orámovaní děje v tehdejší současnosti mi sice nevadí, leč považuji ho za zbytečné. Mohli to klidně udělati jak v knize a nic by se nestalo. Na 2.str., právě konec, by se dal vlastně označiti za pokr. románu. P.s. Doporucuji pokr. Wellsovy predlohy od mistra Stephena Baxtera, Ikarie 3/96. To teprve budete koukati. ()
Reklama