Kamera:
Vladimír NovotnýHudba:
Zdeněk LiškaHrajú:
Ida Kamińska, Jozef Kroner, František Zvarík, Hana Slivková, Martin Hollý st., Elena Zvaríková-Pappová, Martin Gregor, Adam Matejka, Mikuláš Ladižinský (viac)Obsahy(1)
Tragikomické podobenstvo o nemožnosti kompromisu so zlom, o slabosti, strachu, nevedomosti a hlúposti ako živnej pôde pre hlásateľov násilia. Komorný príbeh jednoduchého stolára, ktorému jeho švagor, miestny veliteľ Hlinkovej gardy, prihrá skrachovanú židovskú galantériu, aby mu nenarúšal kádrový profil. Jednoduchý stolár Tóno Brtko sa ocitá medzi dvoma svetmi – čistým, nedotknuteľným svetom starej nahluchlej Židovky a svetom reality, symbolizovanej nezmyselnou drevenou Babylonskou vežou na námestí, oslavujúcou vládnuci režim. Brtko svoje previnenie zastiera, uteká pred ním. Neodolal naivnej vidine zbohatnutia, ale chce zostať poctivým človekom. Je ním až do chvíle, kedy v opojnom záchvate strachu z fašistov aj zo svojho svedomia nakoniec spôsobí tragédiu. (ASFK)
(viac)Recenzie (520)
gradace je v tomhle filmu klíčová. a mistrná. ()
Všechno zlo povstává ze strachu. Slovenský majstrštyk, Oscar pro nejlepší cizojazyčný film a pět hvězdiček. ()
-Zavri dílnu!" Začiatok filmu sa nesie v uvoľnenej atmosfére, ktorá autenticky zobrazuje bežné dni života manželskéto páru, ktoré sú neraz komické. Excelentný herecký výkon Jozefa Krónera vidíme v úlohe nešitného Tóna, ktorého charakter sa postupom filmu mení. -"Ak si teraz nenagazdovať tak, ako Boh a Vodca prikázali, tak kedy potom?" Medzníkom v Tónovom živote sa stáva získanie malého obchodu, po židovke Lautmanovej. -"Z dôvodu invent- arizácie zatvorené!" Tak znel nápis na vchodových dverách. V polovici filmu nastane zlom, kedy musí Tóno čeliť otázke charakteru a toho, čo je správne. Alebo či obetovať seba, či niekoho iného. Dostáva sa do konfliktu so svojou ženou, ako aj sebou samým. A tu nastáva opäť priestor na rozohratie hry pre Krónera a Idu Kaminsku. Dej prechádza plynule do temnejšej atmosféry a naberá nový charakter, ktorý vyústi do excelentného metaforického konca. ()
Toto je film, kde naprosta znalost herectví je así 100% nutností. Nářečí a slovenský jazyk zde přidávájí hodnotu. Atmosféra 2 sv. války, která se tváří vůči židům naprosto nevinně je absolutně úžasná. ()
Viac ako Slovenský štát a jeho chorý režim, arizáciu, gardistov a etnické čistky počas druhej svetovej vojny Obchod na korze kritizuje malomeštiactvo, ktoré umožnilo spomenuté hrôzy. Desivé, že tento film je aktuálny aj/najmä dnes. ()
| Barrandov | No nečakal som, že ma to dostane až tak. Absolútne strhujúce dielo, ktoré síce nadhodí dobrú náladu na začiatku filmu a pár naozaj vtipných scén sa nájde, aby sa potom v poslednej hodinke úplne vykoľajila do úmornej a hraničnej nálady, ktorá je strašne super vygradovaná a miestami až boľavo úderná a autentická. Reštaurovaná verzia na Netflixe vyzerá úžasne a som rád, že film z východného slovenska to dotiahol tak ďaleko. A opäť film, ktorý len podporil moju radosť zo slovenského jazyka ako takého. Viac TU. | Hodnotenie: 9/10 | ()
Jako by to ani nebyl film natočený u nás.. mezinárodní špička.. a kam se na něj hrabe přeceňovaný Schindlerův seznam.. ()
naprosto neuvěřitelný film ()
Naprosto úžasný snímek právem oceněný americkým Oscarem za nejlepší cizojazyčný film roku 1966. Pocitově nejsilnější je asi posledních 30 minut, kdy celé drama vrcholí smrtí obou hlavních postav. Tento film považuji za jeden z drahokamů Československé kinematografie. KAMERA : Vladimír Novotný, POMOCNÁ REŽIE : Juraj Herz ()
Silné téma, herecký koncert ústřední dvojice. Závěrečné šílenství má tak hutnou atmosféru, že člověk ani nedýchá. Mimochodem, mimo Německo byl Slovenský štát jedinou zemí,která přijala Norimberské zákony sama od sebe. ()
Nezapůsobilo to na mě asi tak jak mělo! Uvidíme, třeba po dalších zhlédnutích to na mě udělá jiný dojem! Teď si tvrdě stojím za tímto hodnocením... ()
Zaslouženě oceňované druhoválečné drama s neuvěřitelně dramatickým závěrem. ()
Ten obludný rozměr zla nemůže člověk na záběrech milionů mrtvých z koncentračních táborů nikdy pochopit. Za každým jednotlivým osudem se skrývá v otázce konečného řešení židovské otázky tragédie, se kterou se divák dokáže ztotožnit nejprve "na civilní úrovni" a až teprv přeneseně si uvědomit tu zrůdnost celého počinu v celé její šíři na úrovní vyšší. ___ Ta gradace dilematu v poslední půl hodině je geniální. ()
Tomuto tak lidskému filmu snad nejde upřít ani jediná chyba. Mistrovsky zvládnuté dílo, které bylo oprávněně vyzanamenáno Oskarem v době, kdy film byl ještě především uměním a až pak průmyslem. Kádár a Klos se jím stali nesmrtelnými a stejně tak Jozef Króner. Ten vytvořil množství krásných rolí, ale když slyším jeho jméno, Obchod na korze se mi vybaví okamžitě. Výtečná i židovská hokynářka Ida Kamińská. Tragický příběh nejen o slovenských Židech, ale hlavně o tom, jak se v kritických okamžicích ukážou lidské charakterové vlastnosti, od hrdinství přes zbabělost až po podlost. ()
Obchod na korze bezesporu patří ke klenotům československé filmové tvorby a já si ho konečně můžu přidat mezi viděné... Ono je vlastně docela obtížný hodnotit a kritizovat film, kterej zachycuje něco, co se tu kdysi dělo a co bylo tak děsivý. Myslím, že filmy s židovsko-válečnou tématikou budou asi vždycky hodnocený vysoce. A tenhle si to právem zaslouží nejen tématem, ale i hereckými výkony - pro mě především pana Krónera - nejen za závěrečnou půlhodinu, ale i za tu skoro úvodní - já myslím, že tam herci museli fakt chlastat...z té panákové smrště mi bylo zle a to jsem se na to jen dívala. :-) Co se týká samotné paní Lautmannové - tak tu starou nahluchlou senilu jsem měla chuť zabít hned při její první scéně - na takovej rozhovor bych já teda rozhodně nervy neměla! :-D Jedna věc - řekla bych docela podstatná - mi na celým filmu vadila. Nebyla sem pořádně schopna uchopit tu slovenštinu. Jsem generace, která vyrůstala v Československu a nikdy jsem neměla zásadní problém něčemu neporozumět, ale tohle bylo trochu těžkopádný i na mě a taxi nejsem zcela jistá, že mi něco z děje neuteklo. Je to sice můj problém, ale je to vlastně škoda... pro generace příští to bude ještě těžší, ne-li úplně nesrozumitelný. A obávám se, že aby se na to dnešní děti (a jejich děti...) někdy vůbec měly chuť dívat (a to by teda měly, aby věděly, co se tu dělo), bude jednoho krásnýho dne k tomu potřeba udělat české titulky. No, i když...pro ty dnešní shniloně to bude asi lepší rovnou předabovat... aby tenhle snímek neupadl v zapomnění. Což by byla škoda, když už získal Oscara a zařadil se i mezi Jeden z 1001 filmů, které musíte vidět, než umřete "...snad nejpohnutější drama, jaké kdy bylo natočeno o holocaustu, se zabývá morálkou a odpovědností jedince v kontextu totalitní společnosti, tématem, jehož provokativnost neušla pozornosti úřední československé cenzury. Třebaže film vznáší zásadní lidské otázky, jež vyvstávají ve vztahu mezi Židovkou a gójem v období samostatného Slovenského státu během druhé světové války, objevuje zároveň utopickou naději společného štěstí uprostřed hlubokého zoufalství... Obchod na korze je nádherně zahraný a inscenovaný film, jeden z vrcholů československého uvolnění šedesátých let." Poznámka na závěr (především pro mě a ty, co se nebojí přiznat, že něco neví :-) ): gój - hebrejský termín pro příslušníka nežidovského národa nebo náboženství. ()
Vynikající, dnes už ne tak známý snímek z období druhé světové války. Na první pohled nic drastického, ale na druhý zůstává nepříjemná pachuť historie, která mnohým z nás na cti nepřidá. Ne nadarmo se říká, že Česi,Slováci a Francouzi měli nejvíce kolaborantů ze všech. Však si z toho samo gstapo dělalo legraci. skvěle natočené, skvěle zahrané. Za mne 85%. ()
Problém mi dělala ta těžkopádná slovenština a já tak měl co dělat, abych to pochopil. A další problém je ta rádoby intelektuální filmařina, do které se člověk musí zažrat, jinak to fakt nepochopí. [13321. hodnocení, 413. komentář, 87%, 111. nejlepší film, 713. nejoblíbenější film] ()
Dlouho jsem odolávala, neb (mimo jiné) Oscar a čs.filmová tvorba 60.let jsou dva fenomény, kterým absolutně nepodléhám, naopak, kterým se ráda a bez obav, že bych o něco přišla, vyhýbám. A zde opět potvrzeno - mnoho povyku pro nic! Zajímavé téma podané naprosto katastrofální vypovídací formou = atmosféra války/fašismu kromě poslední půlhodinky veškerá žádná, jako by se děj odehrával opravdu v 60.letech 20.století, proto i kvalitně neakční, upovídaný, otravný film. Poslední půlhodinka jako "záchranná brzda" předchozí nudy také nefunguje - hlavní postava totiž nejedná čistě na základě strachu a psychického stresu, ale pod notnou dávkou alkoholu - alkohol chování jedince podstatně mění v jakékoli situaci - a tak zde alkohol udělal čáru přes rozpočet nejen tvůrcům, ale i divákům. Těžká to půlhodinka pro výborného Jozefa Kronera, který tak místo nevinného ustrašeného a zoufalého "arizátora", na nějž by mohl padnout stín tzv."bílého Žida", musí sehrát roli hysterického ožraly. ...Jedna hvězda za herce, kteří se snažili, a to kvalitně, ale což nebylo, bohužel, nic platné. ()
Nesporně v české kinematografii naprostá špička, jeden z nemnoha velkých filmů. Argument pro spor, zda může být film vysokým uměním bez berliček pseduointelektuální, snobské nudy. V tomto případě se jedná o komplexní umělecké dílo, oproti třeba Markétě Lazarové navíc vcelku divácky stravitelné. Málo se ví, že v polovině 60. let měl Obchod na korze mnohem větší ohlas v USA, než u nás. Při prvním promítání v kinech na podzim 1965 víceméně propadl (ne u kritiky, ale u diváků) a byl nasazen do kin znovu po Oscarech na jaře 1966. Je ovšem otázka, do jaké míry se skutečně jedná o "echt" český film. Slovenský namět od Slováka Grossmana, natočeno na Slovensku ve slovenštině se slovenskými herci slovensko-českým režijním duem Kadár-Klos, přičemž zlé jazyky tvrdí, že Kadárův podíl byl v tomto případě vysoce převažující. Nicméně výrobně se jedná o český Barrandov, protože vzhledem k "protislovenskému" námětu na Kolibě nebyl o podobný film zájem. A především neuznávám pojem "československý film", který sugeruje, že se na území československého státu vyskytovala nějaká společná kultura, což je fikce. Odhlédnu-li od těchto trochu sporných momentů, zůstane úžasné drama s tragikomickými rysy, kterému vévodí chaplinovský Josef Króner a přesná Ida Kaminska. Budu-li trochu cynický, tak tento film ospravedlňuje jinak poněkud hanebnou existenci Slovenského štátu, bez té by by totiž nebyl... ()
Reklama