Réžia:
Woody AllenScenár:
Woody AllenKamera:
David M. WalshHudba:
Woody AllenHrajú:
Woody Allen, Diane Keaton, John Beck, John McLiam, Douglas Rain, Brian Avery, Mews Small, George Furth, Read Morgan, Don Keefer, Albert Popwell, Jackie Mason (viac)Obsahy(1)
Pětatřicetiletý spolumajitel restaurace U veselé Mrkvičky, v Greenwich Village, jímž je klarinetista amatér Miles Monroe, se v roce 1973 musí podrobit poměrně banální operaci žaludečních vředů. Z narkózy se ale probouzí téměř o dvě stě let později, taková je výchozí situace sci-fi komedie Woodyho Allena. Hlavní postavou příběhu je opět nešikovný, nehrdinský hrdina, dostávající se vlastní nemotorností do neobvyklých situací... Režisér Woody Allen s patřičnou dávkou nadsázky karikuje společenské systémy s neomezeně vládnoucími diktátory, stejně jako zaručeně "dokonalé" politické systémy a ideologie. Příběh nezapře inspiraci futurismem, také tentokrát v ději nalezneme citace z grotesek Macka Sennetta, Bustera Keatona, Harolda Lloyda, Charlieho Chaplina, bratří Marxů, parafráze slavných filmových dialogů. Humorem shazuje některé psychologizující divadelní hry či nyní aktuální klonování lidských orgánů. Neméně důležitou součástí děje se stala hudba Woodyho Allena, jenž se tu představuje i jako její interpret na klarinet, v doprovodu vlastní dlouholeté skupiny The New Orleans Funeral Ragtime Orchestra a newyorleánské kapely The Preservation Hall Band. Není nezajímavé, že kostýmy k tomuto snímku připravil Joel Schumacher, který později více zaujal jako režisér například snímky Hráči se smrtí, Nebezpečný klient a Čas zabíjet. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (226)
Klasický cynický Woody Allen zasadený do sci-fi sveta. Na Banánov to ale rozhodne nemá... ()
Je to o trochu slabší než ty nejlepší Woodyho věci, ale to neznamená, že to pořád není svinsky dobrý. Velkolepá parodie (výchozí je sci-fi, ale je tam i klasická groteska a gangsterka a la Bonnie a Clyde) s milionem odkazů na všechno možný a asi většinou Woodyho obsesí a témat od nenáviděné Kalifornie přes piglování, posedlost zdravým žrádlem, "rezervovaný" vztah k politice, kritiku snobství atd. atp. až k tématu techniky, který dominuje. Technika je zpracována formou grotesky (odkazy na Moderní dobu) a musím říct, že i když ten film je občas nuda, u tohohle jsem občas řval smíchy. Sledovat Allena s jeho typickou fyziognomií v herecké akci je velká, celoživotní rozkoš, i když to jeho hraní je vlastně často poloamatérský. A ještě jedna věc je zvláštní: ten film má takový evropský šmrnc, být tam místo amerických reálií britské, byl by to anglický film jak vyšitý. ()
Neudrželo to moji pozornost po celou dobu. Jsem rád za spoustu společensko-politických narážek, ale ten příběh prostě nic moc. Asi se zasmějete, ale nic revolučního to bohužel není (mohlo být). Vyzdvihuji herectví Woodyho Allena, to se prostě neokouká. Třeba jsem byl tentokrát jen ve špatném rozpoložení:). Poctivé 3* ()
Že já se vžycky přemluvím k další jeho komedii. Alespoň že s ním snad všude hraje Diane Keaton, která je k sežrání jak do ní Allen pořád šije. První tři čtvrtiny jsem spíš přetrpěl a zasmál se jen občas, poslední byla vtipná hodně a jako pár komiků byli opravdu roztomilí. A nebo se pletu a měl bych se podívat znovu i na ty první tři. Každopádně mi jeho pologroteskní komedie nikdy nesedly a asi se to nezmění. 50 % ()
Neskutečné, kolik filmů od WA jsem už viděl. A to ještě spousta dalších zbývá. Výhodou je, mají převážně krátkou stopáž, takže bývají dobrou volbou před spaním. Zde jako vždy spousta hlášek i parodií na slavné filmy - jak se píše v obsahu - Příběh nezapře inspiraci futurismem, také tentokrát v ději nalezneme citace z grotesek Macka Sennetta, Bustera Keatona, Harolda Lloyda, Charlieho Chaplina, bratří Marxů, parafráze slavných filmových dialogů. Pohříchu málo z nich jsem postřehl, což indikuje moje zásadní neznalosti z dějin filmu. A ještě jedna věc, člověk si říká, jaká byla Diane Keaton v mládí šťabajzna. Plus komediální talent = nezbytná součást Allenových filmů z té doby. ()
Spím ráda, spím hodně. ()
Reklama