Réžia:
Fritz LangHudba:
Willy Schmidt-GentnerHrajú:
Willy Fritsch, Gerda Maurus, Gustav von Wangenheim, Fritz Rasp, Karl Platen, Margarete Kupfer, Gerhard Dammann, Gustl Gstettenbaur, Tilla Durieux (viac)Obsahy(1)
Profesor Manfeldt vědecky dokázal, že je možné dostat se na Měsíc, na kterém jsou ohromné zásoby zlata. Inženýr Helius (Willy Fritsch), který jediný souhlasí s jeho hypotézou, začne pracovat na projektu cesty spolu s přítelem Windeggerem (Gustav von Wangenheim) a mladou astronautkou Frídou (Gerda Maurus). (Hans.)
Videá (1)
Recenzie (28)
Nie, dĺžka milovníkom starých naivných sci-fi dobrodružstiev nemôže prekážať. Na našej obežnici objavili vedci zlato a naša nátura nám káže si ho ísť prevziať. Mesiac je predsa náš. Dobrodružstvo začína už na Zemi, nechýba kriminálna ani milostná zápletka. Lang je vtipný aj pri momentoch, ktoré ako fóriky sám zamýšľal, divák sa bude baviť nielen na veľmi vtipných porušovaniach všetkých možných fyzikálnych zákonov. Spočiatku komorný film sa postupom času stáva skutočným veľkofilmom, na aké sme boli pri Langovej nemeckej kariéry zvyknutí. Žena na Mesiaci je skvostne vypointovaná, dnes by sme asi povedali, že tvorcovia si záverom prichystali divákov na pokračovanie. ()
"První sci-fi na vědeckém základě", tak je často tento film prezentován, i když ve své době patřil spíš do kategorie "Sensationsfilm". Po finančně náročném a neúspěšném "Metropolis" se Fritz Lang pustil do projektu, o kterém by by se dalo říci něco podobného. Navíc jako němý film vznikl už v době zvuku a patří tak k posledním velkým projektům němé éry. Příběh, který odstartuje vize jednoho profesora o možnosti těžit zlato na Měsíci, je především dramatem plným intrik a konspirací, touhy zmocnit se onoho plánu. Do toho všeho se přimíchá ještě klasický milostný trojúhelník. Lang velmi šetří textem, vše vypráví obrazem, včetně několika retrospektiv, což film skutečně neúměrně natahuje. A co velmi ubírá oné složce, která je na filmu parádní a tou je právě vlastní sci-fi linie. Vychází z poznatků doby, takže obsahuje i řadu úsměvných nesmyslů, na druhou stranu však i řadu vizionářských a potvrzených představ. Langem "vynalezené" odpočítávání, start rakety, stav beztíže jsou scény, kvůli kterým by si film neměl nechat ujít žádný milovník sci-fi. Z designu rakety a řady technických detailů je možné soudit, že na filmu se podílel i průkopník raketových letů a pozdější Braunův spolupracovník na projektu V2 Herman Oberth. Že Langova vize nebyla jen pouhou hříčkou, dokazuje i stažení a zákaz filmu nacisty v r. 1937. ()
Není lehké hodnotit tenhle film. První půlka pro mě byla takovým utrpením, že jsem si z toho udělal seriál, který mi vydržel hrozně dlouho. Druhá půlka je pak největším dobrodružstvím němé éry. Ta naivní senzacechtivost je naprosto v pořádku. Nejvíc mě potěšily některé vizionářské nápady, kromě samotného tvaru rakety určitě i odpojení palivové nádrže během startu. Nejvíce mě rozesmály ty úchyty uvnitř lodi kvůli stavu beztíže, které připomínaly úchyty v tramvaji. Dal bych i z úcty tři, ale musím hvězdu strhnout za herecké výkony, které byly obskurní a to i na němý film. ()
Ten film ma 90. rokov, je nemy a trva vyse dve a pol hodiny. Takze ho samozrejme nebudem bezvyhradne odporucat. Ale je to velka pecka. Po vedeckej stranke je to teraz samozrejme uplne smiesne (dychatelny vzduch na mesiaci), ale po tej filmarskej je to dobova slast (najma start a pristavanie su mimoriadne posobive). Je epicke, zabavne, romanticke a s demonickym zaporakom ako z bondovky. Akurat temporytmus v "dialogovych" scenach trochu viazne. Lang mi moc nesedi, ale toto mi urobilo ohromnu radost. A je vidiet, kde sa inspirovali Kubrick s Nolanom. 9/10 ()
Je skutečně těžké hodnotit 80 let starý němý sci-fi film, navíc téměř tříhodinový. Hlavně v prní půlce filmu, odehrávající se na Zemi, je místy hooodně zdlouhavý. Ale přesto se i tam najdou skvělé dramatické scény a dokonce i drobné vtípky. I přes malý počet titulků se daří Langovi, hlavně díky skvělým hercům, udržet dějovou linku srozumitelnou. Pak jsou zde samozřejmě pasáže s přípravou startu rakety, které působí na svou dobu úchvatně (letecké záběry, modely odpalovací rampy). Pár věcí je z dnešního pohledu směšných, ale to lze od tak starého snímku očekávat. Naopak překvapí některé "vizionářské" detaily (odhazování stupně rakety, chování vody ve stavu beztíže, ap.) Pobyt na Měsící je pak už čistá fantazie, ale zábavná a děj zde celkem odsýpá. Nechybí ani dramatické a dojemné scény. Přesto je délka filmu spíše na škodu a je možné, že později vzniklé zkrácené verze by mohly být, alespoň pro současného diváka, lépe koukatelné. ()
Galéria (21)
Zaujímavosti (4)
- Asistentem režie byl Wernher von Braun, konstruktér německých a později amerických raket. (sator)
- Ve třicátých letech dal Hitler příkaz ke zničení kopií a negativů, protože prý existovala podobnost mezi filmovou vesmírnou lodí a prototypem připravovaných raket. Naštěstí se zachovaly kopie v jiných zemích, a tak mohl filmový historik Enno Patalas na konci osmdesátých let film zrekonstruovat do původní podoby. (Locksley)
- Film byl natočen na motivy stejnojmenného románu Thea von Harboua. (Hans.)
Reklama