Réžia:
Fritz LangKamera:
Karl FreundHrajú:
Alfred Abel, Gustav Fröhlich, Rudolf Klein-Rogge, Fritz Rasp, Theodor Loos, Erwin Biswanger, Brigitte Helm, Fritz Alberti, Grete Berger, Olly Boeheim (viac)Obsahy(2)
Obyvatelé města Metropolis žijí v přísně dvoutřídní společnosti. Nad zemí se odehrává život bohatých a privilegovaných a v podzemí je svět vykořisťovaných dělníků. Joh Fredersen, vládce města, tahá za nitky a ovládá srdce systému města Metropolis. Jeho syn Freder jako jediný z privilegovaných zpochybňuje panující nerovnost a vydává se do dělnického města pomoct andělské Marii. Jeho autoritativní otec se však snaží jakékoliv povstání potlačit a nařizuje vynálezci Rotwangovi, aby vytvořil Mariina robotického dvojníka, který by pomohl dělníky zničit. Monumentální němá klasika Fritze Langa je považována za prototyp dystopických sci-fi filmů, který svým obsahem i vizuálním stylem ovlivnil mnoho dalších děl. (Film Europe)
(viac)Videá (2)
Recenzie (423)
To, čo sa tomuto filmu jednoznačne nedá vytknúť je jeho revolučná myšlienka, nemenej výprava, kamera, komparz a dych berúca, monumentálna hudba. Nápad deja o sto rokov napred je síce tiež prevratný a vizionársky skvelo vykonštruovaný, no ten dej jednoducho zostarol. Navyše niekedy neviem prekusnúť to groteskné herectvo, najmä zo strany Brigitte Helm. 80%. ()
Jen tak pro začátek: němčina je pro mne naprosto nesrozumitelná a o čem byly mezititulky nemám nejmenší ponětí. Tento fakt kupodivu ani příliš nenarušil vynikající zážitek z filmu. Langova Metropolis je plným právem pokládána za základní kámen filmové sci-fi, triky jsou na svou dobu neuvěřitelně kvalitní, na davových scénách se nešetřilo, výprava a kulisy jsou monumentální. Z hereckého ansámblu nejvíce vyčnívá debutantka Brigitte Helm, která dokáže symbolizovat světlo a lásku stejně dobře jako fanatismus, šílenství a chtíč – parádní dvojrole. Škoda jen, že se nedochovala kompletní původní verze. ()
Ech, nějak nevím, co jsem na METROPOLIS kdysi viděl, že jsem mu dal 5 hvězd, po druhém zhlédnutí jdu o dvě hvězdy dolů, ten film mě nově strašně sral. Samozřejmě, že je to naprostá klasika a spousta věcí tam vzbuzuje nekonečný obdiv, protože uvážíme-li, v jaké době to bylo natočeno, blá blá blá - design města, robotky, strojů, interiérů, triková stránka - scéna s přeměnou robotky v dvojníka Marie je zcela úchvatná! - davové scény, expresionistické herectví, a co já vím ještě, to vše je úžasné... Ale navzdory tomu, že jsem viděl nekompletní verzi (dlouhou necelé 2 hodiny), přišlo mi to strašně dlouhé (resp. zbytečně natahované a strašně statické) a dějově pitomoučké a naivní - člověk se prostě musí smát té představě města, které je rozděleno na privilegovanou horní část (o které se zde bohužel nic neříká) a utiskované podsvětí (zaplněné vykořisťovanými otroky), přičemž to celé řídí jediný (!) cápek v kanclu plném směšným čudlíků, které dělají bůhvíco, zatímco jeho (ne)zdárný synek dojde sociálního prozření, a stane se prostředníkem mezi hlavou (jeho otec) a rukama (dělňasové). Kdyby to byla čistá sci-fi na způsob TOTAL RECALL, bavilo by mě to víc, takto mě to kvůli té antiutopické politické omáčce strašně otravovalo a snižovalo dojem z jinak fantastické filmařiny, škoda. V jistém smyslu je to jistě revoluční film, ale mezi mé oblíbence ho určitě nepočítám. ()
Je to tady. Viděl jsem legendární Metropolis Fritze Langa z roku 1927. Tu krásnou metropolis, která v černobílých barvách vypráví o utrpení níských vrstev(dělníků) a božského života bohatších 10 tisíc. Viděl jsem ten film, o kterém jsem slyšel odkohokoliv kdo ho viděl. Původní verze filmu byla zničena. Kopie nemá takovou schopnost držet pohromadě a proto jsou chybějící scény vyplněny napsaným textem, který nám přibližuje ztracené denní na plátně. Osobně v Projektu 100 jsem shlédnul o hodně kratší verzi než je ta opravená 153 minutová. V novinách bylo napsáno 140 minut, ale skutečnost byla ještě o nejméně 20 minut jiná(a tedy i kratší). Film je to opravdu velmi zajímavý a chvílemi naprosto vyráží dech. Nejde se též ubránit chvilkovému pocity, kdy se opravdu musíte smát. Tento iflm není z dnešní doby a ne všichni vemou vše v tomto filmu (a některé až groteskní scény) bez humoru. Je to přelomoví film, který by si zaslouží být kompletní a dokonalý, ale i tak je moc krásný. Svět budoucnosti je zde popsán opravdu převědčivě. Bohatí vládnou chudí pracují. O tom vždycky vše bylo a bude. Fritz Lang však do filmu dostal i roboty a hlavně své vize. Např. vize syna vládce Metropolis při pohledu na vybuchující stroj a odchod dělníku dopekla je opravdu dokonalý. Nebo ubíhající čas směny, který se nekrátí, ale spíš naopak...a...Úvodní chůze dělníku je perfektní (a připomíná mi animatrix, který tímto filmem byl jistě velmi inspirován). Po shlédnutí tohoto filmu si všímám hodně odkazů, které novější filmy k této modle vytvořili. Metropolis navždy zůstane jedním ze stavebních kamenů filmu. ()
Popravde, nie som veľký fanda snímkov z éry nemých filmov (až na Chaplina a grotesky). Musím však uznať, Metropolis má svoj štýl a potenciál po vizuálnej stránke ohromiť diváka, hlavne keď uvážime že film má už 90 rokov. V tých časoch museli ľudia popadať na zadok. Na druhú stranu ale obsahová stránka ma moc nenadchla a ani herecké výkony neboli také výrazné, ako napríklad v snímku Utrpenie panny Orleánskej (1928), kde ma Maria Falconetti doslova pripútala k obrazovke. Čo sa týka hudby, nebola zlá, ale vedel by som si predstaviť aj lepšiu. Celkovo som však spokojný, najmä vďaka obrazu a na tú dobu nadčasovým trikom, skvelá práca. 70/100 ()
Galéria (119)
Fotka © Universum Film A.G. (UFA)
![Metropolis - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/167/949/167949320_d8kbjg.jpg)
Zaujímavosti (82)
- Wolfgang Klaue, režisér verzie z NDR v roku 1972 objavil pri náhodnej návšteve Švédskeho filmového inštitútu v Štokholme v 80.rokoch v dokumentačnom oddelení v škatuli s nevytriedenými cenzúrnymi kartami kópiu cenzúrneho preukazu premiérovej verzie, vydanej 13. novembra 1926 Film-Prüfstelle Berlin. Táto cenzúrna karta obsahuje kompletný pôvodný text nemeckých titulkov, ktoré bolo možné predtým preložiť iba z americkej verzie, a ich pôvodné poradie. Cenzorský preukaz sa stal dôležitou pomôckou pri ďalších rekonštrukciách. (Raccoon.city)
- V knižní předloze je postava robota popisována jako „žena ze skla a kovu“ a jmenuje se Parody. (Alfréda)
- Pôvodná premiérová verzia (režisérsky zostrih Fritza Langa) trvala približne 210 minút. Táto verzia sa považuje za navždy stratenú. (Raccoon.city)
Reklama