Réžia:
Fritz LangKamera:
Karl FreundHrajú:
Alfred Abel, Gustav Fröhlich, Rudolf Klein-Rogge, Fritz Rasp, Theodor Loos, Erwin Biswanger, Brigitte Helm, Fritz Alberti, Grete Berger, Olly Boeheim (viac)Obsahy(2)
Obyvatelé města Metropolis žijí v přísně dvoutřídní společnosti. Nad zemí se odehrává život bohatých a privilegovaných a v podzemí je svět vykořisťovaných dělníků. Joh Fredersen, vládce města, tahá za nitky a ovládá srdce systému města Metropolis. Jeho syn Freder jako jediný z privilegovaných zpochybňuje panující nerovnost a vydává se do dělnického města pomoct andělské Marii. Jeho autoritativní otec se však snaží jakékoliv povstání potlačit a nařizuje vynálezci Rotwangovi, aby vytvořil Mariina robotického dvojníka, který by pomohl dělníky zničit. Monumentální němá klasika Fritze Langa je považována za prototyp dystopických sci-fi filmů, který svým obsahem i vizuálním stylem ovlivnil mnoho dalších děl. (Film Europe)
(viac)Videá (2)
Recenzie (422)
Popravde, nie som veľký fanda snímkov z éry nemých filmov (až na Chaplina a grotesky). Musím však uznať, Metropolis má svoj štýl a potenciál po vizuálnej stránke ohromiť diváka, hlavne keď uvážime že film má už 90 rokov. V tých časoch museli ľudia popadať na zadok. Na druhú stranu ale obsahová stránka ma moc nenadchla a ani herecké výkony neboli také výrazné, ako napríklad v snímku Utrpenie panny Orleánskej (1928), kde ma Maria Falconetti doslova pripútala k obrazovke. Čo sa týka hudby, nebola zlá, ale vedel by som si predstaviť aj lepšiu. Celkovo som však spokojný, najmä vďaka obrazu a na tú dobu nadčasovým trikom, skvelá práca. 70/100 ()
,,PROSTŘEDNÍKEM MEZI MOZKEM A RUKAMA MUSÍ BÝT SRDCE....“ /// Míváte taky (občas) ten pocit, že právě teď prožijete něco výjimečnýho? (ser na ženský…myslím třeba votvírání láhve archivního vína…) Tak něco podobnýho mnou projelo při úvodních titulcích. Vize světa budoucnosti, herci, triky – zvláštní je, že mi nic nepřipadá směšný. Naivní? Nevím, spíš OBDIVUHODNÝ! Nedokážu si ani představit, jaká to musela bejt v roce 1927 kurevsky složitá filmařina! Dávám 4*, a to s pocitem, že ten film si to i po těch 85 letech zaslouží! (a zajímalo by mě, jestli některej ze současnejch snímků dokáže něco podobnýho….ty vole přestaň filosofovat a pojď načnout to Rulandský z šedesátýho druhýho! ) /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Stejnojmennou knihu, kterou napsala Thea Gabriele von Harbou číst nebudu. 2.) Chcu si vyzkoušet, jestli dokážu 150 minut poslouchat filmovou hudbu a nezbláznit se. 3.) Jedinej happy end, kterej mě dokáže rozvášnit je ten, ve kterým si dělníci třesou pravicí s buržoustama. 4.) Thx za titule ,,spawnxp“ a ,,vixina“. /// PŘÍBĚH ***** HUMOR ne AKCE * NAPĚTÍ * ()
snažím si představit, že žiju před osmdesáti lety, čumím na to jako puk a jsem z toho úplně na větvi... ale pořád se mi to nějak nedaří. historickou hodnotu a jakousi myšlenku snímku nelze samozřejmě upřít, ale očima současného zhýčkaného diváka jde jen o prastarý film s teatrálními hereckými (?) výkony a celkem nudným průběhem... na druhou stranu, pár zdařilých efektů na tu dobu, hudební složka a fakt, že jsem od tohoto snímku zas tak moc nečekal, jsou větrem do plachet pomyslné sumární lodi s názvem Šedý (spíš možná Černobílý) průměr. 50% ()
Byť poselství trošku moc očividné a děj přímočarý, nepochybuji, že ve své době byl Metropolis převratným a dokonalým filmem. Určitě jej respektuji za svou pompézní megalomanskost, originalitu, nápaditost a výborné efekty, kterým mě ani dnes nenapadlo se smát, ovšem fabulace atraktivních příběhů vypadají dnes už poněkud jinak a zvyk je železná košile. Nemohu si pomoct, ale o 82 let později už mě to tolik neoslovilo a místy jsem se solidně nudil... 6/10 ()
Genialita díla se projevuje především neopakovatelností, vyjímečností a zejména vytvořením nového rozměru a nadčasové linky. Metropolis nám připomíná Ocelové město Julese Verna, ale zároveň temná zákoutí a křivolaké uličky starých ghet, zároveň prolíná minulost i budoucnost, a na pozadí těchto neopakovatelných a stále moderních kulis rozehrává nejprostší lidské drama, příběh lásky a nenávisti. Nesmrtelné ()
Galéria (119)
Zaujímavosti (82)
- Závěrečná scéna na střeše katedrály se na pokyn režiséra Fritze Langa natáčela bez dublérů. Brigitte Helm, která hrála Marii, byla nucena ve výšce necelých osmi metrů nad zemí přeskočit ze střechy domu a chytit se provazu, který visel na zvonu katedrály. Při natáčení scény se zranila a z placu s pláčem utekla. (Alfréda)
- Od roku 1961 bylo provedeno několik pokusů o obnovu původní verze. Při rekonstrukci v roce 2001 stále ještě chybělo mnoho materiálu, jak velké množství statických obrázků, tak i textů. Díky kopii nalezené v Buenos Aires v roce 2008 se podařilo zaplnit mezery. Výsledek byl prezentován 12. 2. 2010. (Snorlax)
- Film byl zařazen na seznam "nejvýznamnějších filmů", který vydal Vatikán v roce 1995 na přání papeže Jana Pavla II. Byl zahrnut v kategorii filmů, které jsou významné svou morální hodnotou. (gjjm)
Reklama