Réžia:
Fritz LangKamera:
Karl LöbHudba:
Gerhard BeckerHrajú:
Gert Fröbe, Peter van Eyck, Dawn Addams, Wolfgang Preiss, Werner Peters, Andrea Checchi, Reinhard Kolldehoff, Howard Vernon, Jean-Jacques Delbo, Linda Sini (viac)Obsahy(1)
Kriminálny príbeh o vedcovi, ktorý zneužije vedecké poznatky pre osobné zločinecké ciele. (oficiálny text distribútora)
Recenzie (14)
Po několika desítkách let jsem se dozvěděl, že film, díky němuž jsem se narodil až po půlnoci je tento. Nikoliv Milión vrahových očí. Nicméně i tak moje maminka musela dokoukat a jsem se mohl narodit. U některých potomků na porod nefunguje ani kriminální seriál Rapl. ()
Dr. Mabuse v roce 1960 vypadá trošku nevhodně a legračně, ale rozhodně nenudí. Langova labutí píseň tak sice neoslní, na druhou stranu ani nezklame. ()
Příjemná, ale jako celek průměrná mysteriozní krimi nedosahuje kvalit nejlepších německýchn wallaceovek, ba co víc, nemá ani jejich napínavou až strašidelnou atmosféru. Divák může hádat, kdo je tajemný dr. Mabuse, pravdu se však dozví až v závěru. Mezitím sleduje podivné vraždy, nebezpečné flirtování, jasnovidce, někoho, kdo se dívá na druhé v hotelu Luxor, tajemného profesora a rádoby vtipného pojišťováka. Snímek vrcholí odhalováním lží, klamů a převleků. Nic třeskutého, jen slušná oddechovka na zamračené podzimní odpoledne.... ()
Budu pravděpodobně jedinej na světě kdo řekne že nesnáší filmy od Langa. Tohle je můj pátý film od něho a taky poslední. A zároveň nejhorší. Dobře ne všchny považuju za podprůměry. M(Vrah mezi námi) je hodně slušný. Ale zbytek a hlavně u mě naprosto nepochopitelně nadhodnocený filmy o Mabuse jsou příkladem že těmhle filmům nepřijdu na chuť. A při tom filmy z let minulých považuju za nejlepší. Tak proč, těmhle filmům ne a ne přijít na chuť? Asi je to pomalou režií Langa, nebo tím že jsem čekal něco jiného. ()
Posledným filmom sa Fritz Lang vrátil k postave doktora Mabuseho ( v roku 1933 natočil posledný svoj film o tajomnom zločincovi ) a hoci si to vtedy neuvedomoval, odštartoval novú sériu 6-tich filmov. Na úvod sme svedkami ako komisárovi Krasovi ( Gert Fröbe ) telefonicky oznamuje slepý veštec Cornelius, že bude v mestskej premávke vo svojom aute zavraždený televízny reportér. Napokon sa tak stane, ale prvé vyšetrovanie naznačí, že ide o infarkt. Prekvapenie nastane, ak pitva ukáže, že mužovi bola vystrelená do mozgu tenká ihla a tá bola príčinou smrti... Nasleduje mnoho dejových zvratov, príde i na Langovu neodpustiteľnú vsúvku kritiky fašizmu. Mne ako fanúšikovi nemeckých mysterióznych kriminálok 60-tych rokov neostáva nič iné ako pridať jednu hviezdičku. ()
SLOVENSKÁ TELEVÍZNA PREMIÉRA: ČST 2 = 30.12.1977 --- réžia slovenského znenia (ČST Košice) = J. A. BENDA (8.2.2009) ()
Nielen ´´mayovkami´´ a ´´walaceovkami´´ bola nemecká kinematografia 60. rokov živá. Svoj návrat slávil aj jeden z najslávnejších zločincov strieborného plátna, Dr. Mabuse. A kto iný mohol niekoľkodielnu sériu naštartovať, ako jeho filmový otec Fritz Lang. Práve táto postava urobila z režiséra megahviezdu, takže to bolo akosi samozrejmé. Nečakajme však atmosférickú pecku, ako Langove predchádzajúce snímky z rokov 1922 a 1933, ale skôr akčnú kriminálku, ktorá nezošľapne príliš z plynu po celý čas. Myslím, že pán veľký umelec sa s filmovaním rozlúčil viac, ako dôstojne. ()
70% ()
Slušná tajemná krimi, i když jsem se občas musel zasmát, jako třeba při tom, kdy Frobe podle průstřelu v okně a židli určil, odkud střelec střílel, ale jinak to nebylo špatný. ()
Motto: "Pánové, říká vám něco jméno Dr. Mabuse?" - "Nikdy jsem o něm neslyšel." Das Testament des Fritz Lang. Důstojné zakončení kariéry nepředstižitelného režiséra, jehož dodatkem není ani tak západoněmecká mabusovská série, kterou odstartovalo, ale jeho účast v Godardově Pohrdání. Pro každého Langova fanouška jednoznačně povinnost, ačkoli se ví, že doktor Mabuse je dávno v Pánu (což byl vlastně už v Závěti) a o něj tak úplně nepůjde Tajemná figurka, jež chce svět opět uvrhnout do chaosu, však nabyla Langa dostatečnou silou, aby se role zhostil se ctí. Tisíc očí doktora Mabuse(ho), jinak přebírající vzor Závěti se zemitým detektivem, je zcela moderní (minimálně v tom smyslu, že jsme na konci 50. let, ale film vypadá tak na 70. léta). "Proč jsme o případu dr. Mabuse nic neslyšeli?" Protože se na scéně objevil Hitler? Já teda slyšel o obou, ale upřednostňuju jediného. ()
Mabuse je legenda keďže sa v scenári spomína s Hitlerom. Slušne zamotaný príbeh, v ktorom nie je na prvú jasné o čo v ňom pôjde. Záhadný muž, ktorému vidíme len čudnú topánku a záhadný slepec-jasnovidec sú vhodné postavy na zasiatie semienka nepredvídateľnosti deja pre diváka. Film baví, lebo ponúknuté indície len pomaličky odhaľuje vo fakty, no finálnemu rozuzleniu tvorcovia nedávajú dostatočný priestor či gradáciu a celé vyústenie je upečené prirýchlo skrz fingovaného poisťováka. Prerod hlavnej hrdinky, skôr jej prechod na opačnú stranu, je tiež málo jasný či skôr spochybniteľný. Aj tak sa bavíme o slušnej réžii a dôstojnom konci istého velikána svetového filmu. ()
Na první dva díly to samozřejmě nemá, ale i tak se jedná o velmi dobrý a zajímavý snímek. Před filmografií Fritze Langa nezbývá než smeknout. ()
Ako som písal pri Testamente, tak dvojky považujem často-krát za lepšie ako jednotky. Za to skoro všetky trojky sú slabé. A Tisíc očí doktora Mabuseho mi (opäť) potvrdzuje moju teóriu. Som sklamaný, lebo mam pocit, že Lang vykráda sám seba a miesto plnohodnotného pokračovania dostávam taký ,,remake" Testamentu. Opäť tu máme trojicu vyšetrovateľ-zaujímavá postava-Mabuse. Komisár je opäť baculatý a celkom zábavný, i keď nie ako Lohman z dvojky (ale tu ho hrá Gert Frobe a je zaujímavé sledovať môjho obľúbeného Bondovského záporáka na strane dobra). Rolu zaujímavej postavy by mali zastávať ten americký milionár a tá žena, ale táto linka ma nebavila. A čo sa týka Mabuseho, ten je väčšinu filmu tajomný. A čo sa týka jeho plánu, tak zatiaľ, čo v predchádzajúcich filmoch sme sa o jeho diabolských plánoch dozvedali postupne, tu to na nás vychrlí na konci a pôsobí to...zvláštne. Nejde o zlý film, ale z celej Langovej trilógie o diabolskom Mabuseovi ide jednoznačne o najslabší počin. ()
Žádný jiný poslední film tak krásně neshrnuje a nekompletuje práci velkého režiséra napříč dekádami. I u Langa se dá tvrdit, že své nejlepší věci natočil, když už mu zrak moc nesloužil. U něj je (ne)schopnost vidět navíc tématizována po celou dobu kariéry, tudíž se jedná o trefný konec evropského mistra, kterého řadím nad ty "woodmanovské". ()
Reklama