Réžia:
Jonáš KarásekKamera:
Tomáš JuríčekHrajú:
Juraj Bača, Natalia Germani, Aňa Geislerová, Marek Majeský, Marek Vašut, Jana Oľhová, Gregor Hološka, Ján Jackuliak, Martin Stránský, Vladimír Zboroň (viac)VOD (3)
Obsahy(1)
Film Amnestie sa okrem príbehu troch rodín zasiahnutých komunistickou perzekúciou, venuje aj vzbure väzňov v Leopoldove, ktorá si vyžiadala vojenský zákrok. Vzbure predchádzali široké amnestie Václava Havla, ktoré udelil v januári 1990, len pár dní po svojom zvolení za československého prezidenta. (Continental Film)
Recenzie (187)
Málo odvážné, bez silného emotivního závěru. V každém případě se jedná o nevšední počin. Téma vězeňské vzpoury v Leopoldově, která souvisle probíhala s pádem režimu, je nastaveno neotřelým způsobem. Režisér nás k ní pustí až v závěru, takže máme dostatek času se seznámit s množstvím postav a také s chodem ve věznici. Nejvíce zaujme Natalia Germani, od níž se čeká nahota, ale i když se souloži nebrání, tak je oblečená. Její chlap (Juraj Bača) hnije ve vězení, ovšem nevypadá, že by strádal a měl z těžkých zločinců strach. Scénu následně zaplavují další a další postavy, invalidní manželka (Ana Geislerová) divadelního herce (Marek Majeský), který ji soustavně podvádí. Nevyhneme se ani setkání s politickým vězněm (Marek Vašut), který v následné vzpouře sehraje důležitou roli. A také nechybí lidsky působící velitel dozorců (Ján Jackuliak). Film je tedy především o postavách, jejich charakterech a především postupném prolínání mezi nimi. Většina herců působí ve svých rolích výrazně. Přece jen ta hlavní atrakce filmu je to nejvíc, na co se divák těší. Samotná vzpoura není natočena špatně, ale ani nikterak oslnivě. Chyběla syrovost, větší pocit strachu z vězeňské čeládky. Nevěrohodné rysy film nabere v závěru, kdy každá z důležitých postav čelí svému osudu. Tady měly emoce pracovat na tisíc procent, jenže závěrečný vrchol nebyl vůbec v ničem překvapivý. A odvaha tvůrcům také chyběla. Některé scény si to přímo vyžadovaly, erotika, neutěšené poměry ve věznici, nečekaná rozhodnutí postav. Jonáš Karásek navodil tehdejší dobu zajímavě a neradostně. Technická stránka filmu se také povedla. Závěr nepřinesl žádné extra zajímavé rozuzlení. Celkově tenhle dramatický počin i přes své nedostatky stojí za zhlédnutí. 6/10 ()
Natočené je to skutočne dobre. Film aj napriek dĺžke nenudí, nemá síce bohvieaký spád, ale aj tak vám v hlave najviac utkvie záverečná vzbura. Scenáristi však asi nadobudli dojem, že čo chápali oni pri písaní scenára, to automaticky pochopí aj divák. Inými slovami ak by bol pred onou vzburou úplne iný dej s úplne inými postavami, asi by som mal z filmu rovnaký pocit. Takže skrátka ak by sa doladil scenár a bol viac ústretový divákovi, aby plne chápal kauzalitu, mohlo ísť o špičkový film. Otázkou zostáva, akým scenáristickým tímom sa bude Jonáš v budúcnosti obklopovať. ()
Až na slovenštinu Vašuta super. ()
Strašně nervná kamera a zběsilý střih ve scénách, které jsou akční už samy ve své podstatě (týká se to mj. dlouhé řádky minut v úvodu), mi udělaly z Amnestie deprimující zážitek daleko víc, než bylo potřeba. Jde o čistě můj subjektivní dojem, se kterým se míjím s představou režiséra, ale ve filmu s historickým tématem (ač tedy z nedávné minulosti) bych se obešel bez onoho pojetí ve stylu akčního thrilleru a taky bez patetických efektů v podobě zpomalených pádů. Jako příspěvek k 30. výročí "sametu" to nebylo špatné, ač roztříštěné v takové spoustě drobných příběhů, se snahou pospájet toho co nejvíc do jednoho celku s občas nepravděpodobnými vztahy. Propuknutí vzpoury ve věznici konfrontované s politickými projevy může působit i trochu jako agitka, ale má to rozhodně dobrou myšlenku o tom, že svobodu si ani v případě změny režimu z totality na demokracii nezaslouží všichni... zvláště když je někdo za mřížemi pro několikanásobnou vraždu. Pokud jde o mé hodnocení, důstojné tři hvězdičky potvrzuje zejména Aňa Geislerová v zralém výkonu v roli napůl invalidní disidentky Miriam a její zajímavý osobní příběh kolem historie se zabaveným obrazem z dílny Josefa Čapka a zestátněného domku (s majitelem, který je sice eSteBák, ale poctivě pečuje o zahrádku a dokáže mít koneckonců pozitivní vztah i k člověku z opačné strany politické barikády). Celkově mi jednou vidět stačilo, ale svůj velký význam tenhle film určitě má. 70% ()
Aj na druhýkrát sa mi film páčil, páčila sa mi forma, páčili sa mi herecké výkony, páčilo sa mi, že to bolo pútavé. Germani hrá takú sprostú kundu, že keď jej bača jednu pridrbal, normálne mi odľahlo. A páčilo sa mi, že najväčší zločin Vaška od Havlů bol zosobnený, bolo poukázané na to, že bola to jeho tupá chyba a že pravdoláskanie sa nevypláca. Súhlasím však s Trevorom, že nerozumiem, prečo väzni boli nejako pobledlí, keď nielen vodca vzbury Tibor Polgári, ale aj ďalší účastníci boli z istej marginalizovanej skupiny. Lenže len aby sme boli falošne politicky korektní, tak hercov by sme najradšej namočili rovno do Sava, len aby stratili čo i len náznak indiánskej farby. Nemám rád prekrúcanie aj takýchto podstatných faktov, a tak ostávam na priemere. ()
První hodinu a půl mi připadalo, že se režisér natolik soustředil na jednotlivé scény, až přehlédl, že se mu drolí film jako celek. Samotná vězeňská vzpoura nakonec dostala až překvapivě málo prostoru, protože bylo třeba doříci ještě další linie. Takže celkově žádná sláva (50%). ()
Dobrý je, že je furt legální normálně vodejít z kina, když je na plátně blitek. ()
Skvělá akční podívaná. Žádné hloupé dialogy, hluchá místa. Fajn stylizace do konce 80´s, s dobovou hudbou, a povedeným castingem. Můj druhý film od Karáska a opět spokojenost. ()
Můj komentář se odvíjí především od kamery, která mně osobně nesedla. Nelíbí se mi "epileptické pojetí" a v kombinaci s rychlým střihem mě to rušilo. Toto je o vkusu jednotlivce, čili nic, co by mělo odradit další diváky. Mně vadily permanentní roztřesené záběry alias dokumentární či investigativní repo. Ve scénách vězeňské vzpoury takový styl seděl parádně, mělo to super švih, ale ve zbytku filmu nikoli. Navíc ty scény vzpoury mohly dostat více prostoru. Čech mluvící mizerně slovensky a Slovák mluvící mizerně česky. Jako potomek obou národností a osoba, která se neustále pohybuje na obou březích řeky Moravy, chyby v akcentu vnímám silně, navíc nechápu jejich smysl. Pan Vašut je jazykově nadaný, přesto mi jeho řeč tahala uši. Kdy nastane doba, kdy v československém nebo slovenskočeském snímku budou Češi mluvit česky a Slováci slovensky? Zvláště když tam Aňa česky mluví. Jednak si rozumíme a autentický hlas a řeč je pořád nejvíc. První vlaštovka už vyletěla ve slovenské verzi pohádky Hodinářův učeň. Pan Viktor Preiss v ní česky hovořil a nevím o nikom, koho by to pohoršilo. Škoda, že se v takovém trendu nepokračuje. Dále: koukat se celý film na zuřivě žvýkající nesympatické tele, to je taky něco. Existuje celá škála hereckých výrazových prostředků, domnívám se, že žvýkačky pro vykreslení charakteru postavy zapotřebí opravdu není. Ale jinak obsazení pochválím, Juraj Bača "seděl" příkladně, zbytek muklů taky neměl chybu, kde ty ksichty vyhrabali, je mi záhadou. Klobouk dolů, bylo se na co koukat, Aňa tradičně dobrá, Ján Jackuliak výborný, příběh mě zaujal, téma atraktivní, provokativní, zamyšlení se hodné, záběry ze vzpoury v Leopoldově znám z fotek Tibora Huszára, síla! Šílené! Konečně se toto téma dočkalo zpracování, film však hodnotím průměrně. ()
Postavy filmu jsou zdravě nejednoznačné. Tím jsem nemohl nikomu držet palce. Občas účelová provokace a laciné šablony postav a událostí. Trestanecký típků je tedy pěkná přehlídka. Sice občas banální pletky, ale občas humor a film má stále vzrůstající tendenci. Havlova amnestie byla ještě filosoficky vysvětlitelná dát kriminálníkům novou startovní příležitost v nově budované společnosti. Ale Klausova byla nepochopitelné a také se většina kriminálníků brzo do vězení vrátila zpět. Vyšetřovatelé měli po měsících práce už skoro hotový případ a najednou byl pachatel omilostněn. Pocity obětí musely být hrozné. ()
Sprvu sa divák v záplave postáv nedokáže zorientovať, potom všetko dá zmysel. Výborne natočený film, ktorý reflektuje na ponovembrové udalosti a ukazuje, aká je naša "nevšedná prispôsobivosť" naprieč režimov. ()
Velké a dobré překvapení. Málokdy vidí člověk zobrazený přelom 80 a 90s z více pohledů. Kromě hlavní linie s Lubkem a Leopoldovem, která funguje nejlíp, je to i politická a osobní. Politická tu má svou roli, osobní nejmíň, ale zase tomu dává příběh. Škoda, že dostalo tolik času dění kolem exmanżelky a Geislerové, zbytečně film zpomalují a mohlo jich tu být o 90 procent míň. To je asi jediná výtka... Jinak to funguje filmařsky dobře, kamera i treba soundtrack z dobové hudby (DM: To have and to hold!). A skvělé je i to zobrazení nově nastupující garnitury. Jsem spokojen. Dal bych asi i pět, kdyby sem nenacpali neherečku Aňu a kdyby Vašut parodoval slovenštinu o kousek líp. ()
Sice fiktivní postavy (občas s jemnou podobností se skutečnými) i fiktivní příběh (na pozadí skutečných událostí), ale dobová realita se slovenským tvůrcům povedla zachytit skvěle. A hlavně se nebáli podívat se bez růžových brýlí do zákulisí onoho sametového listopadového pseudorevolučního divadýlka, což by u nás v Česku mohlo leckomu zavánět téměř svatokrádeží. Až na jánošíkovsko-mirkodušínovského mukla-karatistu mě bavily všechny hlavní postavy, které byly mnohdy i nadprůměrně dobře zahrané (třeba vulgární kurvoidní maskérka, vskutku impozantní svině). A mimochodem když jsem ke konci slyšel několik desítek nekonečných vteřin blekotat jistého od reality odtrženého slavného pozérského "humanistu", naplival bych si nejradši do xichtu za to, že jsem toho šaška tenkrát v blbých nácti nosil na placce. ()
O amnestii a leopoldovské vzpouře je to vlastně až v závěrečné půlhodině. Do té doby film mapuje především dobu těsně před převratem, kdy se prakticky ve stejné míře věnuje vězňům i lidem na svobodě, přičemž jejich osudy jsou vzájemně propletené. A to se mi líbilo víc než samotné nepokoje. Zásluhu na tom mají především výborně napsané postavy, které až na trestanecké výjimky nepůsobí lacině černobíle. Zejména u person z řad disentu si toho cením. Tím ale nechci říct, že by se film pouštěl do nějaké laciné revize dějin a házel disidenty do jednoho pytle s exponenty bývalého režimu. Jen z nich prostě dělá lidi a ne svaté obrázky. Něco do sebe má i samotná atmosféra věznice a věrně je vykreslený i samotné přežívání uvnitř. A bavila mě i jemná porevoluční kritika beroucí si na paškál bryskní převlékání kabátů. Problém jsem neměl ani s herci a ač jí obyčejně moc nemusím, Geislerová mě tady potěšila. 85% ()
Pro lidi, co Listopad zažili, je tento film důležitý, aby pochopili, co se skutečně v těch dobách dělo. Protože doba byla tak hektická a informací tak málo, že jsme věděli ještě méně, než kdysi za Husáka. Jenže lidé přicházeli o obživu, strmě padala měna a bortila se dlouholetá přátelství, takže jen málokdo měl tehdy jasno, o co vlastně jde. Jasno měli vlastně jenom veksláci, havlisté - chartisté a pár vysokých politiků a estébáků. Když se probudili ostatní, bylo dávno pozdě a všechno rozkradeno. ()
Velmi zvláštní propletenec, který je složený ze tří událostí, z nichž každá může dost dobře fungovat sama o sobě, ale ne takto spojené v jeden film. Revoluce, Havlova amnestie a vzpoura v Leopoldově jsou dost vážná témata. Vězeňské prostředí působilo hodně autenticky. Po pravdě řečeno jsem očekávala úplně jiný film. Promarněných 130 minut. Dvě hvězdy dávám pouze za herce, kteří se do tohoto filmu rozhodli dobrovolně jít. ()
Pomalé, rozvláčné, nevýrazné. 1) V kuchařské terminologii bych film označil za vlažnou polévku co dům dal respektivě co poloprázdná spíž poskytla._____ 2) Film nabízí dvě dějové roviny: amnestii a související aktivity ve vězení a převrat a související aktivity popřevratové. Dohromady to příliš nefunguje. Chápu, že soustředit se čistě na vztahy v base by bylo scenáristicky i z tvůrčího pohledu podstatně obtížnější. Škoda, že se o to tvůrci alespoň nepokusili._____ 3) Na scénáři je vidět určitý nadhled (konečně!) daný nejen časovým odstupem od zobrazovaných událostí, ale očividně i faktem, že film dělali Slováci se svým kritickým vztahem k Havlovi a Čechům vůbec. Prostředí věznice je vylíčeno velmi přesvědčivě, prostředí disidentů (před převratem i po převratu) už méně._____ 4) Zaujali mě 42letý výstižný Gregor Hološka (vězeňské kápo Vlk) a 41letý Ján Jackuliak (poručík Hromzík) zahraný s jakýmsi nádechem moudrosti._____ 5) Nejvíce se mi líbil 32letý přitažlivý Juraj Bača (hlavní postava karatista Drahomír Lupko). No aby ne._____ 6) Vadilo mi, že chvílemi bylo špatně rozumět._____ 7) Pěkný koment od srdce: JitkaCardova*****. ()
Celoživotná trauma akademickej obce z cirkvi a neslobody novinárov (ktorí sa najnovšie kupujú dotáciou 10 milionov eur zo štátneho rozpočtu) sa prejavi aj v koncepcii tohto filmu (dúfam že si tu nepustil žiadnych novinárov - nielen v komentároch sa objavujú verejne dostupne odkazy z priebehu vzbury, ktorej potlačenie bolo mimochodom vo svete vyhlasené ako jedno z najlepšie zvladnutých povstaní respektive vzbur väzňov) , ak by potláčali protesty "študentíkov" na námestiach jednotky URNA ako to vo svojom mokrom sne o tejto udalosti popisuje nedávno doštudovaný maturant z VŠMÚ zrejme by to tiež vyzeralo trochu inak. Že nebol za vodcu vzbury označený člen menšiny je tiež z pohľadu liberálneho fanatika pochopiteľné, rovnako tak ako nie sú v najmenšom spomenuté dôsledky ktorými amnestia "nevinných" ovplyvnila prvé "demokratické" roky po rokoch "tyranie". Čo sa týka príbehu ten je plný nezmyslov, nevysvetlených súvislostí a postavy z prostredia mimo väzenských múrov sú úplne zbytočné. Nielen slabučká kamera ale najmä nič nehovoriaci dej mi potvrdili to, že filmy u nás sú čoraz viac točené za politickým účelom a najmä ľuďmi bez štipky talentu. Vďaka za Pomaľované vtáča, ktoré je náplasťou na túto nechutnú politickú agitku na ktorej sa nahrabú ľudia s dobrými kádrovymi posudkami súčasného režimu. ()
JitkaCardová píše ve své recenzi: Hlava mi při sledování většinu času jela na plné obrátky, oči byly pořád živelně sycené a srdce přitom bušilo jako o závod. Přesto, že já jsem takové pociy neměl, musím film považovat za dobrý, protože právě to je smyslem filmu jako takového - a zřejmě není jedniná, v které tuto odezvu vyvolal. Já to bohužel vidím mnohem střizlivěji. Na dějinném pozadí (mezi dvěma autentickými projevy Václava Havla) se odehrává soukromý příběh propojený s ději (otázkou je, zda i tento děj jsou dějiny) v Leopoldovském kriminálu. Takový typ filmů je v současné době oblíbený a proto se také převážně točí. Přitom se nemohu zbavit dojmu, že chtějí znamenat "dějinnou tečku": Takhle to bylo a basta! ()
film od kterého jsem nic nečekal a dokonce sem se ho i trošku bál abych nakonec dostal jeden z nejpovedenějších Česko-Slovenských filmů loňského roku.Amnestie je totiž nejen dobrý film,s dobrými herci,vydařenou před a porevoluční atmosférou,na místní poměry skvělým soundtrackem a dokonce i povedenou akcí.Je primárně filmem,který je v mém vnímaní v současné době mnohem důležitější díky tomu,že připomíná nejen to zač se v oněch letech bojovalo (což už se dnes jakoby zapomnělo),ale taky to hezky ukazuje,že ti hodní kteří byli po revoluci div ne mučedníky taky dokázali být pěkné svině.Snad jen čeští herci mluvící slovensky jsou trochu jako pěst na oko,ale na druhou stranu je to pořád lepší než když se v českých filmech "dabují" zahraniční herci a zní to jako z telenovely...80% ()
Reklama