Réžia:
Nate ParkerScenár:
Nate ParkerKamera:
Elliot DavisHudba:
Henry JackmanHrajú:
Nate Parker, Armie Hammer, Gabrielle Union, Colman Domingo, Jackie Earle Haley, Mark Boone Junior, Penelope Ann Miller, Aunjanue Ellis-Taylor (viac)VOD (3)
Obsahy(1)
Film Zrození národa, který se odehrává na americkém jihu před občanskou válkou, sleduje osudy Nata Turnera (Nate Parker), gramotného otroka a kazatele, jehož schopnosti využije finančně strádající otrokář, Samuel Turner (Armie Hammer), aby si podrobil vzpurné otroky. Zatímco je Nat svědkem bezpočtu krutostí vůči němu i ostatním otrokům, plánuje povstání v naději, že své blízké dovede ke svobodě. (Bontonfilm)
(viac)Videá (6)
Recenzie (42)
Je veľká škoda, že Parker poňal spracovanie tejto navýsosť zaujímavej zložky americkej histórie takým klasickým, až archaickým spôsobom. Scenár je myslím výborný, len bolo treba sa ho chopiť tak akosi zemeitejšie, povedzme že až "neorealisticky". Nemám nič proti Nateho nekonečným kázaniam z biblie, patrí to do doby, len sa to vďaka spomínanému handicapu míňa účinku. Mohol to byť totiž aj film o náboženskej zaslepenosti. Takto máme mať pocit, že všetko, čo Nat urobil, bolo správne a to nie je tak úplne pravda. No čakal som, že po skončení budem rozmýšľať nad tým, či je pomsta formou oko za oko zub za zub tá správna. Či je sloboda jednotlivca tak veľmi otázkou náboženskou, alebo jednoducho či môj revolučný čin, akokoľvek osožný pre vzdialenú budúcnosť, ale prinášajúci súčasníkom toľko utrpenia, jediný možný. Proste relativizovanie by filmu veľmi prospelo. A inovatívnejšia filmová reč. Napriek výhradám film odsýpa a dokáže ždímať emócie. Téma si zaslúžila viac, som zástancom toho, aby sme si ju stále pripomínali, dnes je aktuálna rovnako, ako počas celých dejín ľudstva. ()
Jak velké ego musí Parker mít, když si napíše a zrežíruje film, ve kterém se pasuje skoro na mesiáše (a svou postavu si ad absurdum zbožští - například tím, že se Turner nakonec sám nechá zajmout, i když ve skutečnosti ho našli zahrabaného v díře, kde se schovával). Film je to ze své podstaty působivý, i když velmi černobílý, bez přesahu do dnešní doby a bez snahy o vykreslení problému. Hodnotu to má opravdu jen jako vytrucovaný negativ k Grifithovi. Jinak je to jen očekávané. ()
Dnes, na počest inaugurace Doníka Trumpů, jsem si pustil tento film. Předcházela ho kontroverzní pověst, která se bohužel nepotvrdila, dostal jsem jen pokus svézt se na vlně oscarového úspěchu 12 let v řetězech, jen s horším scénářem plným patetických pobožných řečí a neznámými a nezajímavými herci (J.E.Haleyho jsem nepoznal). Jen velmi částečně to zachránilo posledních 20 minut a vzpoura černých proti bílým. ()
Černý muž pod bičem otrokáře žil... zpívali jsme si u táborových ohňů jako malí kluci a pochybuji, že si skutečný význam těch slov tehdy někdo z nás nějak zásadněji uvědomoval. Dnes takovéto filmy působí pateticky, obzvláště v éře klekání a přiblblých hnutí BLM, kdy se od bílých vyžadují omluvy a dokonce reparace za to co se stalo před 150 - 300 lety. Doba to byla šílená, to ano. Do Afriky se jezdilo pro otroky podobně jako do Ameriky z Anglie pro dřevo. Jenže nebyli to bílí, kdo by někoho někde v savanách honil. Byli to sami Afričané co lovili své bližní a pak je na tržištích překupníkům prodávali. Jenže o tom se jaksi nemluví. Být koupen nebyla žádná výhra v loterii. Cestu přes moře řada lidí v šílených podmínkách vůbec nepřežila kvůli nemocem, špatnému zacházení, nedostatku jídla i díky dlouhé cestě kdesi v podpalubí v řetězech. Pak většinou následovalo další tržiště a práce většinou na farmě nebo plantáži. Těch, kdo se k otrokům chovali hezky moc nebylo. Jednak to nepatřilo k bontónu doby a pak pro ně to byl majetek a otrok měl cenu jen když mohl pracovat. Nemocný nebo starý otrok naopak byl brán jako darmožrout. Farmářům se nedařilo vždy dobře a když byla neúroda nebo sucho, museli šetřit. A tak se šetřilo an stravě, vynucovaly lepší výkony... Padaly drakonické tresty za nejmenší prohřešky. Zde vzniká černošské americké blues, žalozpěvy o těžkém osudu a životě... Je logické, že v tomto podhoubí čas od času došlo ke vzpouře ať už z náhlého impulzu nebo ze strany někoho inteligentního jako byl Nat Turner, kterému se na rozdíl od ostatních dostalo vzdělání. Z pohledu dneška je až nepředstavitelné jaké věci se tehdy děly. Jak odporné zločiny páchali bílí na svých bližních a pak v klidu šli na nedělní kázání do kostela. Ano, dnes můžeme být plným právem pohoršeni. Mluvme o tom a snažme se aby se toto nikdy už neopakovalo. Ale nějaké klekání? Reparace? Divák si nesmí tehdejšího farmáře či majitele plantáže osmnáctého či devatenáctého století moc idealizovat. Rozhodně se nejednalo o žádné výkvěty humanismu. Jim šlo o zisk a leckdy samotným o přežití. Chovali se k otrokům tak jak se k nim chovali otcové a dědové. Lidšký život měl tehdy bohužel malou cenu a to se týkalo i bělochů. Stačilo v Anglii ukrást kousek chleba a pokud by soudce kruťák dostali jste v té době jednosměrnou jízdenku do nějaké trestanecké kolonie do Austrálie... Film zcela přesně nekopíruje život Nata Turnera, ale s dovobým zpracováním i tehdejšími poměry si tvůrci vyhráli. Já bych nebyl tak přísný, film beru jako výlet do historie a myslím si, že Nate Parkerovi se povedl. Dávám za 4 chomáčky bavlny. * * * * ()
║Rozpočet $8,5milióna║Tržby USA $15,861,566║Tržby Celosvetovo $16,800,000▐ určite dosť smutný film a ďalšia drsná etapa utláčania černochov v 19.storočí v slobodnej severnej amerike, film má hneď niekoľko silný a drsných momentov, ktoré rezonujú, réžia je snaživá nedá sa nič uprieť ale chcelo by to určite zručnejšie ručičky aby to ako celok lepšie vyznelo /60%/ ()
Galéria (37)
Zaujímavosti (1)
- Ve skutečnosti povstání Nata Turnera (Nate Parker) vůbec nezačalo na Turnerově plantáži, Sam Turner (Armie Hammer) totiž zemřel již v roce 1823, načež byli Nat a Cherry (Aja Naomi King) rozděleni a prodáni dvěma různým majitelům. (Candice)
Reklama