Réžia:
Vladimír MichálekKamera:
Martin DubaHrajú:
Martin Dejdar, Jiří Lábus, Jaroslava Rytychová, Kateřina Kozáková-Bílková, Jiří Schmitzer, Oldřich Kaiser, Pavel Landovský, Libuše Tomanová (viac)VOD (4)
Obsahy(2)
Film režiséra Vladimíra Michálka je postmodernistickou vizí nedokončeného románu Franze Kafky "Nezvěstný". Do Ameriky počátku 20. století, země velkých vzletů i velkých pádů, přijíždí mladý Čech (M. Dejdar). Jeho strýc (J. Lábus) je nejbohatší muž Ameriky. Synovce přijme jako vlastního syna za podmínky absolutní podřízenosti. V tvrdých poměrech, tolik vzdálených idylické Evropě, mladý muž neobstojí. Je strýcem tvrdě a nečekaně zavržen. Amerika mu nastaví svoji druhou tvář – stává se z něj vyděděnec bez budoucnosti. Filmová vize mu však jistou naději poskytne. (Česká televize)
(viac)Recenzie (197)
***1/2 ()
Pro mne nezapomenutelný film: tvrdá červenobílá lavička a štípající komáři v letním kině, první velká láska a s partou kamarádů koupání v rybníce a dělání si legrace ze všech a ze všeho a hlavně bezstarostnost. Tak to všechno se mi přehraje v hlavě když slyším ještě dneska v rádiích písničku od Lucie AMERIKA. Podotýkám, že nám bylo 17-náct a nikdo z nás neměl mobilní telefon, skype, ICQ a ani Facebook. Byla to nádherná doba. ()
Asi tomu nerozumím nebo to úplně nechápu, ale mě se to fakt nelíbilo. 2* jsou za píseň od Lucie. ()
Režiser Michálek slušně vystihl atmosféru Kafkových knih, kde svět je tmavý, ponurý a smutný. Ve filmu si zahrála témeř celá Ypsilonka a velmi mě překvapil Jirka Lábus v roli tvrdého kapitalisty. Perfektní výběr hudby. ()
Není to úplně špatný. Ale sázka na Dejdara úplně nevyšla, a sázka na Lábuse vůbec. Kulisy ve stylu Zemanových filmů působí rušivě. A celkově na mně z toho čišela snaha vyloupit Prokletí, ale ta pomalost tady působí spíš utahaně. Nicméně, za vidění to stojí, za opakování ne. ()
Ano, není to běžný film a ano, konec je "divný". Jako by tam někdo pajcnul kus jiného filmu, žeo ... došlo někomu, že to je schválně ? Amerika je nedokončená kniha, nedokončená. Na rozdíl od jiných právě třeba kulisy se mi líbily moc, jak ho strýc provádí po tom svém království. Je to jak z verneovek. A právě při sledování tohoto filmu mi kdysi docvaklo, že Lábus je nejen komik, ale borec i na vážný role. Nebo ta scéna Když jsme táhli k Jaroměři se mi líbila hodně. ()
Filmové adaptace díla Franze Kafky nemám rád. Jeho dílo je pro mě srdcovou záležitostí a nerad se dívám na to, jak jiní režiséři vidí dílo tohoto autora (protože se tyto adaptace větišnou liší od mého pohledu na dílo tohoto geniálního autora :-)) . Ke sledování adaptace Ameriky od Vladimíra Michálka jsem byl proto trochu skeptický. Ovšem byl jsem mile překvapen! Michálek zvolil z mého pohledu velmi vhodné post - noirové zpracování, které kombinuje s prvky klasických triků jako od Karla Zemana a hudbeně to podkreslil moderní hudbou z dílny skupiny Lucie. Po výtvarné a kamerové stránce je to diváckým nebem a krásným důlazem, že u v českých reáliích je možné natočit světový film. Trochu mě zklamalo herecké obsazení, protože jsem přesvědčen, že studio Ypsilon není nejlepším ansánblem pro vážné filmé drama. I tak ale tento film hodnotím jako velmi povedené dílo a trochu mě mrzí, kam se Michálkova tvorba od té doby posunula... ()
Zajímavé zpracování, dobří herci, ale mé hodnocení ovlivnil fakt, že prostě českým hercům polovinu slov nerozumím. Jako by se nikdy neučili artikulaci. Není to sice divadlo, kde se musí "postaru" důkladně vyslovovat, ale to mumlání s napůl zavřenou pusou taky není ono. Co ale u tohoto filmu bylo nejhorší, že právě u mnoha vět, které byly důležité nebo dokonce klíčové, ta slova přeřvala zbytečně hlasitá hudba. Škoda. ()
Na filne sa mi pacili kulisy a hudba. Film aj ked bol zlozeny s roznorodych prvkov nevyznel nasilne. ()
Kromě hudby nic. ()
Rozhodně netradičně pojatý český film, ale ve výsledku ve mně nezanechal natolik velké či silné zážitky, abych mu dal více jak 3* ()
Ponurá atmosféra a přímo mytologický příběh v celkem originálním pojetí. Perfektní! ()
Film o snech a krutém procitnutí do nepřátelské reality. Nicméně - svoboda se zakázat nedá, je třeba jí jít vstříc! I za doprovodu hudby skupinyLucie, která je podle měv tomto případě nejlepší českou polistopadovou filmovou hudbou. Pro mne je tento film filmem o hledání svobody, ztracených snů, odhazování ztracených iluzí a starých vztahů....na jejichž konci se snad rýsuje i něco lepšího. Velmi dobrý Martin Dejdar v roli hlavního hrdiny, který procitl z iluzí, JIří Lábus v roli technokratického despoty a Oldřich Kaiser v roli zlodějíčka. ()
Z naprostého bahna do alespoň snesitelného podprůměru zvedá tento film okouzlující výtvarná stránka, která jakoby citovala filmy Karla Zemana, skvělá hudba včetně titulní písně skupiny Lucie, a několik výborných hereckých kreací - například Jiří Lábus zde asi poprvé předvedl, že má na mnohem víc než na nepřicházejícího kouzelníka. Co ho táhne ke dnu, to je absence jakéhokoli smysl dávajícího příběhu. Scénář místy budí dojem parodie sebe sama, jako by se autoři potáceli mezi Ocelovým městem a Krvavým románem. Tragická je i ženská polovina hereckého ansámblu - zejména Jaroslavu Rytychovou snad producent přivedl od ochotníků ze Zábrdovic. A sežrali Ferdinanda, hajzlové!!! ()
Tenhle film jsem dlouho chtěla vidět, byla jsem zvědavá. Teď se mi to konečně splnilo a musím říct, že dojem nebyl špatný. Vizuální stránka filmu je výborná a záběry skutečné prolínané s těmi animovanými tomu všemu dodávají šmrnc. Film ukazuje podle mého názoru Ameriku takovou, jaká je. Někdo prožije svůj americký sen (strýc Jakob) a někdo naopak v Americe štěstí nenajde (topič Jiřího Schmitzera), ale každý si svoje místo na slunci musí vydobýt sám a níkdo mu v tom nepomůže. Jiří Lábus a Martin Dejdar jsou skutečně skvělí, stejně tak Jiří Schmitzer. Ovšem na druhou stranu představitelky hlavních rolí v čele s Jarkou Rytychovou jsou dost úděsné. A tím se dostáváme k negativům filmu. Kromě již zmíněného je to zejména jistá zkratkovitost děje, která byla možná zapříčiněna nedostatkem peněz, ale film by si rozhodně zasloužil delší stopáž. Scény jsou totiž za sebou řazeny ve velmi rychlém časovém sledu a je velmi patrné, že v předloze se jednalo o mnohem delší časové úseky, než jak je to ztvárněno ve filmu. Nakonec tedy tři hvězdy, ale jisté zvláštní kouzlo Amerika rozhodně má. ()
Nechápu, proč má tento film tak špatné hodnocení. Asi jsem vyšla ze cviku, ale nedokázala jsem předpovědět správně skoro žádnou scénu. ()
Po hodně rozpačitém rozjezdu, kdy Lábus absolutně komediálně odehrál vážné smutné loučení přichází výborné obrazové podání cesty do Ameriky. Herecké výkony jsou zatím stále bohužel jaksi nepřesvědčivé, ale i to je nakonec přebito opravdu kafkovskou atmosférou, která se Michálkovi podařila do filmu dostat. Dejdar sice herecky vůbec nepřesvědčil, ale naopak Schmitzer, Landovký a Kaiser excelovali. Kdo má Kafku rád, myslím, že film ocení, i když román je trochu jiný a jistě těžko převeditelný na plátno. 3.7.13, 70% a 4*. ()
Již od počátku film buduje dusnou atmosféru, která spadne až 3 minuty před koncem. Námět filmu se mi moc líbí. Nadšenec přijede budovat kapitalizmus do Ameriky. Bohužel jsou všichni okolo chamtiví a vyštvou ho od bohatého strýce a americký sen končí. Herecké obsazení je výborné, o soundtracku není třeba vůbec mluvit. Při sledování tohoto filmu a ještě učitele tance, jsem měl pocit, že z Dejdara roste nový český áčkový herec, bez kterého se žádný špičkový český film neobejde. Bohužel se to nepotvrdilo, a dnes je z něj jen laciný kašpar. Škoda ho. ()
Velice zajímavý pohled na Nový svět, který překypuje napjatou ponurou atmosférou a vlastně i směřuje k nečekanému konci přes několik menších zvratů. Herecké výkony jsou vesměs velmi dobré. Martin Dejdar podává svého Karla Rossmana s přesvědčením a Jiří Lábus coby bohatý továrník ve zvláštním světě je velmi uvěřitelný a chladný. Amerika určitě nesedne každému, ale já mám to štěstí, že jsem se do ní mohl ponořit a hodinu a půl hltat její zvláštní atmosféru. Tohle je český art. ()
Ja viem ze Kafka mal otcovsky komplex ale naco sa tocia taketo veci?! ()