Réžia:
Bohdan SlámaScenár:
Ivan ArsenjevKamera:
Diviš MarekHudba:
Jakub KudláčHrajú:
Magdaléna Borová, Stanislav Majer, Csongor Kassai, Barbora Poláková, Pavel Nový, Petra Špalková, Zuzana Kronerová, Agi Gubíková, Robert Mikluš (viac)VOD (4)
Obsahy(1)
Film rozpráva príbeh obyvateľov zabudnutej dedinky neďaleko rakúskych hraníc, ktorým vstúpia do života udalosti 30. až 50. rokov 20. storočia. Predtým bolo podstatné obrábať pole, prežiť zimu a vychovať deti, teraz si treba vybrať, kto je Rakúšan, kto Nemec a kto Čech, a zaplatiť cenu, ktorú takéto rozhodnutie prinesie. A tak sa z doposiaľ pokojne žijúcich susedov stávajú zarytí nepriatelia, ktorí si navzájom vyrovnávajú účty aj za cenu zločinu, straty etických zábran a ľudskosti. (Filmtopia)
(viac)Recenzie (287)
Film jsem chápal jako obrázky z života pohraniční vísky v rozsahu dramatických válečných let. Černobílé provedení tomu velice slušelo a užíval jsem si to. Jen mi trochu vadilo dlouhé setrvání v nejdramatičtějších dnech těsně po osvobození, ačkoli chápu, že dodnes je to bráno jako hodně citlivé téma a zřejmě i kvůli tomu tento film vůbec vznikl. Filmařsky tedy na výbornou, možná chtělo trochu zatlačit na scénář, aby se objevily drobné mikropříběhy a divák tak získal k jednotlivým obyvatelům vesnice bližší vztah. ()
Nečekal jsem vůbec nic, protože Sláma. A ejhle! On to jeho zatím nejlepší film. ()
Velke prekvapeni, jak ve filmu vse funguje - vykresleni postav, vsichni jsou zivotni, pochopitelni, dej odsypa a clovek je vtazen. Film s velkym presahem srovnatelny s Jasneho Rodaky - jen bez komedialni, odlehcene slozky. Pro me nejlepsi Slamuv film a nej cesky film posledni doby, ktery svou obycejnosti a silou pribehu bez pompy zastinuje Nabarvene ptace a dalsi. ()
Kde začít, asi tím nejpodstatnějším a to je to, že můj děda je dnes jeden z posledních žijících kteří pamatují odsun a události stím spojené a tudíž vím že několik věcí ve filmu nesedí. Největší svině byl opravdu žid kterého hrál Csongor Kassai co přežil koncentrák aby se pak mohl mstít na nevinných lidech, ve skutečnosti se jmenoval Maxa. Postava která nechce rozsudek smrti ve filmu podepsat byl ve skutečnosti pan Němec i když je jím prezentován Korbel. Dědy máma která uklízela v Tušti ve škole byla u toho jak se chtělo po člověku co psal zdejší kroniku aby to do ní zapsal což se tak bohužel nestalo, byl to hrdina. Řeka Lužnice tenkrát rozdělovala Čechy a Rakousko a dědy táta který chodil do školy v Rakousku byl tedy brán za Němce a musel podepsat jak je i ve filmu. Máma to nikdy nepodepsala ale o několik let později se zjistilo že i přesto tam byl tenkrát její podpis. Údajně jí to někdo podstrčil místo jiného dokumentu. Proto taky přišli o veškerý majetek a byli nuceni narychlo opustit domov. Ve filmu je zobrazeno že všichni zůstali v lese ale ve skutečnosti tuštáky čekala cesta až do Gmündu kde byli ubytováni ve zdejší škole. V lese zůstala část lidí pocházejících z Rapšachu. Děda se vrátil už ale za 14 dní zpět protože jeho máma která pocházela z 11 dětí měla bratry i dva policisty a byla i členkou sokola. Ten jeden dědy strýc později dostal za úkol od Němců chytit partyzána kterého pustil a byl zavřen do Dachau kde se dočkal konce války ale byl naočkován na tyfus, takže později umřel. Azyl jim poskytla nejdříve nějaká židovka, později místní školka a až pak se mohli vrátit do rodného domu. O půlku domu, veškerého majetku, všech polí a lesů ale přišli. Byl sem u památníku v Tušti kde byl režisér Bohdan Sláma a další herci uctít památku obětí a to byla taky síla jako prase. Byť se snažím být nezaujatý tak to moc nejde. 3 hvězdy, víc ne. ()
Film vypráví osudy malé pohraniční vesnice v období okolo druhé světové války. Vypadá to jakoby režisér nevěděl jak natočit daný scénář s mnoha postavami, které by měly procházet vývojem a proplétat své osudy. Další zádrhel představuje audiovizuální podoba, kdy formát není nijak využit. Téma si asi zasloužilo lepší zpracování. ()
Film s vysokými uměleckými ambicemi, díky silnému příběhu ale dobře koukatelný. Příběh z pohraniční vesnice plné lidí s pokřivenými charaktery, kde se jedna část obyvatel chová jako dobytek při kolaboraci s nacistickým Německem a druhá se nechová o nic líp po skončení války při vyřizování si vzájemných účtů. Ač nejde o nijak originální téma, je to natočené pěkně syrově a s řadou skvělých hereckých výkonů. ()
Dobu ve které jsme nežili chápeme tak nějak po svém ovlivněni svým současným životem.Jinak řečeno ne každý se umí vžít do ostatních duší.Také nás ovlivňuje znalost dějin a jeho souvislosti.Všechny křivdy se nám pak zdají v kontextu se všemi znalostmi tak nějak lépe pochopitelné. Já si však myslím, že člověk jako takový se v podstatě nezměnil.Pořád bude nějaké to procento psychopatů,prospěchářů,ublížených.A ti pak dělají peklo na zemi pokud je jim to umožněno. ()
Na webu "Jsem zděšena" jsem našel toto a docela se s tím ztotožňuji: Včera jsem měla možnost zhlédnout nový film Bohdana Slámy Krajina ve stínu. Musela jsem se na to vyspat, abych to napsala slušně. Nejsem žádný filmový kritik a nebudu hodnotit uměleckou úroveň filmu. Pozastavím se nad obsahem, který byl velmi zjednodušeně takovýto: Němci si za války žili na vesnici klidně a spořádaně. Ostatně byli to všichni slušní lidé. Nikoho neudávali a Čechům se snažili pomoci. Vše by plynulo klidně, kdyby mladý český psychopat neznásilnil a neokradl německou ženu, za což byl potrestán vězením. Český odbojář, kterého odvedlo gestapo se prozradil sám svou neopatrností. Nikdo z Němců za to nemohl. Po válce ale začal teprve ten pravý teror. Revoluční gardy a partyzáni, v jejichž řadách byli pouze psychopati, násilníci a opilci se začaly mstít na nevinných Němcích. Revoluční gardy byly plné podivných individuí, která se opíjela na ulici, každou chvíli vystřelila dávku ze samopalu, pořvávala na sebe a terorizovala nevinné Němce. Pár jich také postříleli po nezákonném soudním procesu. Tolik stručný obsah filmu. Netvrdím, že se excesy tohoto druhu nestaly. Frustrace českého národa musela být v té době příliš velká, než aby nedocházelo k nespravedlnostem. Chápu, že takové filmy se musí točit, protože poptávka po přepisování dějin druhé světové války je nyní obrovská. Takže ten film dostane všechny možné i nemožné ceny a dobroseři se budou tetelit blahem. Já na to mohu napsat jediné. Německá nacistická zvěř zavraždila 350.000 československých občanů. Jestli někdo chce klást rovnítko mezi ně a pár stovek obětí násilných odsunů, je to jeho věc. Já s tím však hluboce nesouhlasím. Jsem zděšena! ()
Střezte se takovýchto 'filmů', neboť jak poplyne čas, bude jich přibývat a budou čím dál nebezpečnější. Sebekritika má své opodstatnění ale nenechte se skrze ni manipulovat.„Kdo zapomene svou minulost, je odsouzen ji opakovat,“ George Santayana.....https://youtu.be/IHHGBJX1YlE ()
Naprosto úžasná ukázka buranství a odpornoszi českého národa, především pak heterosexuálních bílých mužů. Neustále si hrají na pány tvorstva, ale.jak Krajina ve stínu ukázala, všichni jsou to jen monstra. Nižší hodnocení mež 4* dávají taktéž jenom burani. Za mě je Krajina ve stínu jeden z nejlepších a nejsilnějších českých filmů všech dob. ()
Pokus byl, ale nepovedl se. ()
Pomalu plynoucí příběh , který se postupně změnil v drama . Špalková skvělá i Kassai . ()
8/10 ()
Velmi působivý film o událostech, o nichž málokdo mluví, protože nás neukazují zrovna v dobrém světle. Autentičnosti a syrovosti filmu přidává také fakt, že je černobílý, co se týče obrazu, ale naopak není černobílý v charakteru postav. Většina lidí zde totiž není vykreslena jednostranně, ale má své kladné i záporné momenty, což na diváka působí realisticky a objektivně. Jsem ráda, že se u nás mezi všemi komediemi natočí i takhle silný film. ()
Docela hezky natočený film, co se docela hezky držel historických událostí. Dost dobře obsazené, a hezky zahrané. Je jen tenká linie mezi působivými uměleckými záběry, a zbytečnou nudou. A tady to tuto pomyslnou čáru už lehce překračuje. A to já jsem spíš fanoušek uměleckého filmu. ()
Film, zachycující osudy obyvatel malé vesnice v pohraničí, jejichž vcelku poklidný život a vztahy zásadně změnila 2. světová válka. Dobře vystavěná atmosféra (i s přispěním černobílé kamery), zajímavý základ příběhu a velmi dobré herecké výkony. Škoda jen, že se příběh příliš rozmělňuje do značného množství postav a jejich osudů, z nichž mnohé by si zasloužily větší a hlubší rozpracování. Bohdan Sláma si možná (spolu se scénáristou Ivanem Arsenjevem) ukousnul příliš velké sousto, když se rozhodl zpracovat tento nejednoduchý projekt, ale průšvih to rozhodně není. Sláma je výborný režisér a Krajina ve stínu je dobrý, zajímavý a podnětný film. 75 %. ()
Místy by to sice chtělo film dotáhnout, občas totiž působí až příliš útržkovitě a zkratkovitě, byť je na tom samozřejmě v principu postavený. Velká hodnota filmu spočívá hlavně v tom, že se snaží vykreslit citlivé historické události ve své složitosti, namísto černobílého vidění. Spousta jiných filmů zobrazující toto období totiž jednoduše upadá do primitivního zjednodušení, kdy se pozitivní nebo negativní hodnocení postav posuzuje výhradně podle toho, zda jsou češi nebo němci, a tahle problematika bývá zobrazována bez ohledu na to, jaké bylo reálné národnostní složení před válkou, i bez ohledu na to, že osobní strategie různých lidí se v tak turbulentní době jen těžko mohou posuzovat přímočaře. Takže tady za mě hvězda navíc! ()
Krajina ve stínu akoby metaforicky naznačovala postavenie sudetských pohraničných oblastí, ktorí nie sú ani Češi ani Nemci. Záleží, na ktorú stranu sa sami obrátia a v ťažkých časoch je to otázka života a smrti. Príbeh obyvateľov pohraničnej obce je zmesou osudov týchto ľudí. Príbeh obce, kde každému niekto ublížil alebo každý ublížil niekomu. Sú tu židia, nadšení Nemci, umiernení Nemci, vytrvalí Česi, váhaví a aj takí čo menia stranu podľa toho ako sa najlepšie hodí. Prvú polovicu sú "na koni" Nemci, po hodine sa do sedla vyhupnú Česi a môžeme sledovať situácie v obrátenom garde. Produkcia je kvalitná a atmosféru podporujú aj veľmi dobré herecké výkony. Žiaľ film sa snaží vyrozprávať veľa osudov a pritom nezľaviť z atmosféry a emócií čo spôsobilo natiahnutie času až pôsobí únavne. 75% ()
No jo no. Lidi. Škoda nevyváženosti mezi polovinami, zřejmě aby se to vešlo do zvolené stopáže. ()
Nechápu, proč si většina režisérů myslí, že čím delší film, tím lepší. Tento by potřeboval stříhat a stříhat a výsledku by to jen prospělo. Jinak nic nového pod sluncem, téma podobné Habermannovu mlýnu, který byl dle mého lépe řemeslně zpracován, ale ve výsledku to není vůbec špatný film. ()
Reklama