Réžia:
Sam PeckinpahKamera:
John CoquillonHudba:
Ernest GoldHrajú:
James Coburn, Maximilian Schell, James Mason, David Warner, Klaus Löwitsch, Vadim Glowna, Roger Fritz, Fred Stillkrauth, Véronique Vendell, Senta Berger (viac)Obsahy(1)
Americký režisér Sam Peckinpah (1925–1984) po svých profesionálních i osobních excesech hledal v polovině sedmdesátých let jen těžko práci v Hollywoodu, a tak ochotně přijal nabídku Wolfa C. Hartwiga, německého producenta, který se do té doby živil převážně výrobou erotických filmů, aby pro něho v jugoslávských exteriérech natočil adaptaci válečného románu Williho Heinricha „Trpělivé maso“. Zaujal ho pohled „z druhé strany“, drama těžce decimovaných německých vojáků na Tamanském poloostrově v roce 1943, a především téma, společné pro celou jeho tvorbu a nejvíc snad pro jeho mistrovský western Divoká banda (1969) – pohled na skupinu mužů na nesprávné straně, kteří uznávají pouze loajalitu jeden k druhému. Seržant Steiner (James Coburn) je vynikající a mnohokrát dekorovaný voják, ale válku nenávidí. Příchod nového velícího důstojníka, kapitána Stranskyho (Maximilian Schell) s jeho prušáckým nadšením, ho v tom jenom utvrdí. Steinerovi muži svého velitele slepě poslouchají a jeho nadřízení plukovník Brandt (James Mason) a kapitán Kiesel (David Warner), otupení vlekoucí se válkou, jeho svérázné jednání tiše tolerují. Železný kříž se stal posledním velkým Peckinpahovým dílem, působivou výpovědí proti válce. I když Peckinpah v evropských podmínkách nemohl pracovat se svým obvyklým štábem, jeho pečeť je patrná zejména v mistrovsky zvládnutých akčních sekvencích ukazujících válečnou vřavu. Na filmu také naštěstí nejsou vidět finanční problémy, do nichž se producent Hartwig na konci natáčení dostal a které Peckinpaha donutily k improvizacím. (Česká televize)
(viac)Recenzie (231)
Film a žáner, pre ktorý Peckinpah vynašiel svoj naturalizmus. Kto iný toto môže vymyslieť. Druhá svetová z pohľadu pár Nemcov tlačených do kúta Rusmi a rozdielnosťou dôvodov, pre ktoré bojujú. Ideály, nepríjemná povinnosť, či kúsok kovu symbolizujúci zachovanie pýchy, ktorá tvorí štandard v aristokracii. V sutinách utrpenia sa ťažko hľadá charakter, ale smrť čaká na každom kroku. Ako sa tu už opakovane spomínalo, absencia nemčiny dojem trochu kazí, ale napriek tomu je pre mňa silnejší než v tom klasickom westerne a klasickom hixploitation, ktoré som od Sama zatiaľ videl. ()
Nemělo to vůbec špatný námět ani scénář (z německých pohledů se většinou WWII filmy netočí, že), ale zpracování bylo úděsné (naprosto nelogické zpomalovačky na místech, kde neměly co dělat - zpomalovačka běžící slepice???), nevhodně a blbě udělané flashbacky a bohužel jsem měl tu čest s českým dabingem - dabéři se snažili, ale zvuk upravoval debil. No, čekal jsem víc. ()
Už jsem viděl i lepší válečné filmy. Jedna slušnější akce na začátku a pak až do Stranskyho podrazu ticho po pěšině (i v zákopech), což pro válečný film není nejlepší vizitka. Při postupu skrz obsazené (resp. znovudobité) území se sice něco děje, ale umím si představit líp vypointovaný konec. Je to přesně mezi třemi a čtyřmi, ale za ty blbosti ala při bombardování řešíme podpis kvůli vyznamenání kapitána, při ústupu zase nemá německý colonel na práci nic lepšího než filosofovat. A rozkazy asi udílí papoušek... ()
Válka není peříčko, co si budem nalhávat. Chvíli se vcítíte a přičichnete vůni spálené trávy, jenže Železný kříž je zbytečně dlouhý a chaotický. Nápaditost zde není, je to spíše takové sesmolené do sebe a největší mínus vidím v neustálých záběrech na vybuchující místa, kterých tady je opravdu přebytek a to kazí nakonec dost podstatně dojem. ()
Na úvod musím pochváliť dobovú atmosféru, arzenál s ktorým sa tento film vytiahol (T-34 len tak nevidieť v každom druhom vojnovom filme) a taktiež Seržanta Steinera v podaní Jamesa Coburna, na ktorom celý film stojí. Bavil ma tento film aj s toho dôvodu, že bol s pohľadu nemeckej strany. No na druhú stranu keby to bolo o niečo kratšie filmu by to neublížilo, pretože občas Cross of Iron stráca tempo a to hlavne v závere. No najviac čo mi tu prekážalo bol strih filmu, ktorý mi prišiel strašne mätúci. Inak celkom spokojnosť. 80% - 4* ()
Galéria (99)
Fotka © Avco Embassy Pictures
![Železný kríž - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/163/327/163327542_423a8f.jpg)
Zaujímavosti (25)
- Orson Welles o filme vyhlásil, že je najlepším vojnovým filmom, aký videl od čias Na západe nič nové (1930). Najviac na ňom oceňoval fakt, že je vyrozprávaný z pohľadu obyčajného vojaka. (beso74)
- Někteří němečtí vojáci a důstojníci mají ve filmu pěstěné kníry, což nebylo v německé armádě povolené. (Georgex)
- Sovietski vojaci používajú karabínu Mosin-Nagant (M-N) M44. Tá však bola zavedená do výzbroje až v roku 1944, hoci dej filmu sa odohráva o rok skôr. V tom čase boli najpoužívanejšími zbraňami pešiakov puška M-N M1891/30 a karabína M-N M38. (beso74)
Reklama