Réžia:
Josef von SternbergScenár:
Samuel HoffensteinKamera:
Lee GarmesHrajú:
Phillips Holmes, Sylvia Sidney, Frances Dee, Irving Pichel, Claire McDowell, Arline Judge, Claire Dodd, Charles Middleton, Arnold Korff, Matty Roubert (viac)Obsahy(1)
Clyde Griffiths (Phillips Holmes) je chudý poslíček číslo 7 v hotelu Green Davison v Kansas City. Touží se dostat nahoru a mezi lepší lidi. Když se jeho milá zabije při opilecké autonehodě, uteče Clyde do Chicaga. Potká bohatého strýce Samuela Griffithse (Frederick Burton) a ten ho zaměstná ve své textilce v New Yorku. Pracuje dobře a je povýšen, ale pak se zaplete se svou podřízenou Robertou Alden (Sylvia Sidney). O něco později se zamiluje do dívky z lepší společnosti, Sondry Finchley (Frances Dee). Když Roberta otěhotní, Clyde ji o víkendu v horách vezme v kanoi na jezero, loďku zvrhne a dívku nechá utopit. Policie ale najde jeho dopisy a obžaluje ho z vraždy. Před soudem Clyde chladnokrevně zapírá, odmítá vinu, ale zdá se, že obhájce bojuje marně. Jak vše dopadne? Podle tehdy slavného románu Theodora Dreisera, který byl ale hluboce nespokojen se změnou motivace hlavní postavy a dokonce studio Paramount žaloval. (Peabody)
(viac)Recenzie (6)
Sternbergova adaptace je tím nejtypičtějším příkladem toho, že když se pokusíte narvat 800 stránkový román do 90 minut, nemůže to nikdy dopadnout úspěšně. Celý film působí, jako když vám někdo převypráví obsah knížky. U některých momentů se zastaví víc, než by se vám líbilo, ale v mnoha jiných případech pouze skáče od události k události, aniž by vám předal emoce a motivace postav a vy jste tak logicky chápali jejich počínání. A právě totální absence motivace činů hlavní postavy je podle mě největší problém filmu. Celá Dreiserova předloha je založena na poctivé psychoanalýze mysli hlavního hrdiny. Sternberg dělá přesný opak. Clyde má po celou dobu výraz robotického zabijáka s kolíkem v zadnici a divák nemá šanci pochopit cokoliv, co se děje v jeho hlavě. Některé zásadní momenty tak nedávají téměř smysl. Seznámení se Sondrou jako kdyby pro Clydea nemělo téměř vůbec žádný význam (motivace pro vraždu je tak z pohledu diváka nulová) a nejdůležitější moment celé knihy dokazuje tvůrčí neschopnost v plné kráse. Když tvůrci neumějí filmově odvyprávět hrdinovo dilema uvnitř hlavy, prostě mu napíšou repliku, v které to hlavní postava vysvětlí své oběti. Bravo. Jediné výraznější pozitivum jsem našel v čistě technickém zpracování, kdy se Sternberg nebál hojně sázet na exteriéry a v nich dokonce využívat jízdy a podobné technické finesy, takže se na jednotlivé obrázky docela hezky koukalo. Problém bohužel přichází při jejich propojení. 4/10 ()
Některé lidské výtvory prostě nejde zprznit. Třeba song "Knockin´ On Heaven´s Door". Anebo "Perfect Day". V literatuře je to Dreiserova Americká tragédie. Co dodat? Možná bych vytknul zkratkovitost Sternbergovo verzi. Ale jinak filmové pochutnání. ()
Mna to nebavilo, mal oto plane tempo, priserne dialogy, scenaristick tiez nic moc - chlap sa nevie rozhodnut, ci miluje chudobnu holku alebo bohatu ....... 30 % ()
Akademická, nevzrušivá adaptace s toporným hrdinou. ()
Priamočiaré vyrozprávanie príbehu Theodora Dreisera o mladíkovi rozdelenom medzi chudobnou priateľkou a bohatým dievčaťom, ktoré sa do neho zaľúbi. Sylvia Sidney je vo svojej úlohe ideálna, ale film je chladný a nechytá za srdce. Určite nie je taký kvetnatý, ako jeho remake "A Place In The Sun" (1951). Táto verzia Dreiserovho románu (podľa scenára Samuela Hoffensteina) najviac funguje v scénach , v ktorých vystupuje chudobná, tehotná robotníčka Roberta (Sidney) a v scéne jej utopenia. Sidney je tak pôsobivá, že iba zintenzívňuje pátos Robertinej situácie. Avšak film vulgarizuje Dreiserovu koncepciu Clyde Griffithsa (pekný blondín Phillips Holmes, ktorý zomrel mladý) a vtesnáva jeho pohnútky a akcie do zhustených fráz. Sternberg prejavuje prekvapivo málo citu pre psychologickú komplexnosť, akú ukázal v „The Blue Angel“ rok predtým. Dreiser zúrivo protestoval proti filmu (dokonca zažaloval spoločnosť Paramount). Aj keď film rešpektuje štruktúru príbehu, zdá sa byť vo svojom výrazive indiferentný k tomu, čo obsahuje román. Čo však zostáva – tragická romanca – je stále veľmi pôsobivé. ()
Na film jsem se podívala ze zvědavosti po přečtení knížky (ostatně jako vždycky, když zjistím, že kniha byla zfilmovaná) a teda nic moc. Kdybych prvně viděla film, a proto to nedělám, knihu nečtu. :) ()
Reklama