Réžia:
Mike BarkerScenár:
Jenny MayhewKamera:
Eigil BryldHudba:
Richard G. MitchellHrajú:
Tim Roth, Dougray Scott, Olivia Williams, Corin Redgrave, Jeremy Swift, Rupert Everett, Steven Webb, Benedict Cumberbatch, Julian Rhind-Tutt, Sam Spruell (viac)Obsahy(1)
Píše se rok 1645 a krvavá občanská válka končí. Ulice jsou plné raněných a král Karel je ve vězení. Členové parlamentu jsou připraveni dohodnout se s kýmkoliv, kdo má co nabídnout. Karlův syn čeká ve Francii na svůj okamžik. Největšími hrdiny jsou generál Thomas Fairfax a Oliver Cromwell, přátelé, jejichž představy o novém uspořádání Anglie se však jak se zdá, úplně rozcházejí (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (44)
Velmi slušně natočené drama podle skutečných událostí. Skvělá výprava, zásadně určená až pedantickou snahou po přesnosti a historické věrnosti, čarokrásná kamera, bezchybné herecké výkony v rolích nesmírně přesně obsazených... Pokud mu lze něco vytknout, tak snad především přílišný důraz na akci, podbarvenou pompézní a dunivou hudbou. Srdce diváků odkojených akčními kravinami si tím však evidentně, soudě dle zdejšího nízkého hodnocení, stejně nezískal a cinefily tím naopak jistě úplně nepotěšil. Méně je skoro vždycky více... Celkový dojem: 80% Zajímavé komentáře: d-corso, Smok, D.Moore ()
Občanská válka v Anglii je co do historické zajímavosti vcelku „nuda“, ale přesto slibuje jistý námětový potenciál. Ten byl sice hodnověrně adaptován na papíře, ale samotné filmové zpracování se jaksi minulo účinkem. Příliš mnoho dialogů o ničem a utahaný sled jednotlivých scén je jen o chlup zajímavější než výklad dějepisu na střední škole a to jen díky dobrým hercům, z nichž však nejvíce selhává ten s nejvíce slibným potenciálem. Až příliš málo démonický (a že by si to postava Olivera Cromwella zasloužila) Tim Roth, je smutné zklamání, které nevynahradí ani sympatický, ale po psychologické stránce příliš plochý Dougray Scott. Nuda a šeď, kterou na nás pan režisér chrlil od první minuty (a kterou jsem omlouval nízkým rozpočtem), se však nedala vydržet a po hodině jsem sahal na ovladači po tlačítku OFF. Stejně z hodin dějepisu vím, jak to skončí ()
║Rozpočet $14,3milióna║Tržby Celosvetovo $567,000║ ()
Škoda, že Oliver Cromwell nedostal jako představovaná hlavní postava revoluce větší prostor. S ním v popředí by třeba nedoběhla Barkerova sympatická historická kostýmovka do cíle takhle unaveně. Slabšímu závěru tak nepomůže ani Rupert Everett, jakkoli hraje krále (doslova) jako o život. ()
Kromě jednoho úseku dějin Anglie je tenhle film hlavně o přátelství a o moci, která dokáže zničiti i ty největší ideály. Nejsmutnější je okamžik, když Thomas říká Oliverovi, že lord protektor je jen jiný název pro krále. ()
Nebylo to vyloženě špatný.... jen mi to místy přišlo děsně levný, a kapánek méně záživný (názor může být ovlivně faktem, že nám to pouštěli ve škole) ()
Nebyl to nakonec až tak špatný film, ovšem nic převratného se také nekoná. Taková "Orbis Pictus" první a poslední anglické republiky zhuštěná do souboje čtyř charismatických hrdinů. A též jsem si stihla potvrdit, že Olivera Cromwella nemám ani trochu ráda. ()
Jeden z těch lepších historických filmů loňského roku !!! Přes jeho rozsáhlou popisnost osob, doby a atmosféry zrodu a pádu revoluce, je vše podáno srozumitelně, strhující děj má své hrdiny a záporáky. Neuškodí před projekcí zajistit si menší znalost anglických dějin. Herecké obsazení nemá chybu, nerad bych na někoho zapomněl. Takže asi nejvíce mě zaujal Rupert Everett a Olivia Wiiliams......... ()
Špičkové historické drama se skvělými výkony. Když trochu znáte anglickou historii, méně než čtyři dát snad ani nemůžete.... ()
Tak už v 17. století ovládala politiku korupce! Idealistický boj za svobodu se může změnit v jinou formu tyranie a ač je to smutné, je v tomto filmu vidět, a je to i historicky podloženo, že síla vítězí nad zdravým rozumem. A dost mě překvapilo, že mezi všemi těmi postavami, z nichž ani jedna není zrovna vzor čestnosti, mě byl nejsympatičtější malý ´nacionalistický´ pitbull Oliver Cromwell. Thomasi Fairfaxovi, který je vypravěčem celého příběhu, se asi jako jedinému dalo věřit, že to z Anglií myslel dobře, ale přesto byl schopen kvůli rodině zradit své ideály. ()
DivX/// Obsazení 6/10 Děj 7/10 Hudba 7/10 Efekty 6/10/// +je to další historický film, je napínavý, je zajímavý –není moc výpravný, je chaotický, film si nehraje s časem/// Potenciál tento film měl a z části ho i naplnil. Určitě se nejedná o nudný film. O tom jak je historicky přesný bych nechtěl polemizovat, bylo by to zbytečné. Spíše se zaměřím na herce a jejich postavy. Dle mého názoru je obsazení jen mírně nadprůměrné. Jsou zde sice herci, kteří umějí hrát, ale není tu žádné hvězdné jméno první kategorie (ti co semnou nesouhlasí mi prominou). Nadále zpočátku sympatický Cromwell mi ke konci moc sympatický nebyl. To stejné mohu říci o králi. Ale tady to byl nejspíš účel. Ženské obsazení mě též neoslovilo. Jinak se jedná i přes mnoho dialogů o zajímavý film./// Celkem 66%/// ()
Jak zajímavé, že zrovna takové kvalitní historické drama se dostane pouze na pulty videopůjčoven. Vlastně překvapivé, díky za to, protože jinak bychom ho dostali neservírovaný za pár let na ČT v naprosto neuvěřitelnou noční hodinu. ()
Skoro až dokumentárne popisná historická dráma z čias, ked Anglia bola jediný krát republikou mapuje osudy človeka, ktorý sa o to najviac "pričinil" až tak horlivo, že Karol I. z neho nadobro stratil hlavu. Ničmenej pán Oliwer Cromwell (príslušník nižšej šľachty) sa nakoniec tiež pekne "vyfarbil", rozpichal škótov aj írov, zmákol prevrat, takže mu nič nebránilo menovať sa "Lord protektorom" (pozor, nemýliť si s Reichsprotektorom :)) a už to nejak pár rôčkov do smrti doklepal. Po zhliadnutí filmu sa nemôžem ubrániť dojmu, že ideály revolucionárov sú nie vždy až také vznešené ako by sa zdalo. ()
Ak už niečo z tohto obdobia, potom film s Rufusom Sewellom – Karol II. Moc a vášeň – teda film o synovi popraveného kráľa. Anglická revolúcia je naozaj niečo, čo je dosť nudné, už na strednej škole to bola moja neobľúbená téma. Ten večný boj parlament vs kráľ o moc, nuž v podstate zaujímavá je len tá poprava, inak je to len o politikárčení, niečo čo našinca určite zaujímať nebude. A tak si dovolím povedať aspoň jednu pikošku ohľadom toho, aký je rozdiel medzi smrťami Karla I. a jeho syna Karla II. Karol I. bol v roku 1649 ako jediný anglický kráľ popravený, a to dokonalým sťatím jedným sekom, čo nebolo vždy bežné. Filmová predstava o katoch ako urastených chlapoch s chirurgicky presnou sekerou sa prirodzene nezakladá na pravde. Väčšina popravcov boli delikventi, ktorí sa sami vyhli trestu smrti výmenou za službu spoločnosti. Svoje povolanie vykonávali však často opití a s tupou sekerou. Niektoré boli tak tupé, že dielo po niekoľkých seknutiach musel dokončiť nožom, keďže hlava sa nie a nie oddeliť od hlavy. Našťastie pre Karla I. bol jeho život ukončený „jedným úderom, po ktorom mu hlava z ramien spadla“. Koľkokrát by si jeho syn želal takú dobrú smrť! Keď sa vo februári 1685 u neho objavili zdravotné ťažkosti, nevedelo sa o čo presne ide, dnes sa predpokladá, že mu vypovedali obličky (urémia). Konzorcium lekárov muselo urobiť všetko pre jeho záchranu. Najprv vyskúšali púšťanie žilou, aby mu z tela vypudili takmer liter krvi. Potom aplikovali sériu klystírov a nechali ho skonzumovať antimón, toxický kov. Následne vyvolali zvracanie, no stále nič nepomáhalo. Aby si boli úplne istí, že kráľa vyliečia, naplnili mu nos šňupacím tabakom a nechali opäť vypustiť trocha krvi. Úspech sa stále nedostavil a tak mu na čelo začali klásť žeravé železo, aby vylúčil všetky chorobné tekutiny. Potom si na chvíľu oddýchol od bolesti, keď mu začal natierať nohy holubím trusom. Na údiv všetkých nepomohli ani vtáčie výkaly, prešlo sa teda na trepanáciu. Kráľovi do lebky vyvŕtali dieru a na dôvažok mu na pokožku liali horúcu vodu, ktorá mu spôsobovala pľuzgiere. Vo finále ho ešte primäli k prehltnutiu rozdrvených kameňov z čriev východoindickej kozy. A hoci to môže znieť skôr ako snaha panovníka zo sveta odpratať, títo lekári sa mu naozaj podľa svojich najlepších vedomostí snažili zachrániť život. Karlovi prišlo bezradných lekárov ešte ľúto: „Gentlemani, ospravedlňujem sa vám, že mi umieranie trvá tak dlho.“ Jeho odchod z tohto sveta spoločne so snahou o záchranu trval 5 dní. ()
Tenhle film se sice historických faktů jakž takž drží, ale z postavy Olivera Cromwella se v něm stala pouhá karikatura - a to ne vinou slušně hrajícího Tima Rotha, ale patrně díky záměru tvůrců. Nejde o fyzickou podobu (jakkoliv i ta je Rothovi vzdálená), ale o pojetí Cromwella jako slabocha, který úspěchů dosahuje pouze díky fanatismu a jakoby náhodou. Vrcholem pak je bagatelizování Cromwellových vojevůdcovských kvalit na úkor Fairfaxe, přestože každý, kdo zná z anglické historie alespoň základní fakta ví že nad Skoty, stejně jako v Irsku zvítězil právě Cromwell. To ostatně snímek nepopírá, jen to jaksi elegantně přechází jako podružnou skutečnost. To že v Anglii trvala republika podstatně déle než sugeruje tento film a lord protektor zemřel jako starý muž (zde vypadá stejně jako na začátku vyprávění), jsou už jen další detaily zpochybňující celkovou důvěryhodnost "Zabijte krále". ()
Intriky, intriky a nic jiného než intriky... - 40% ()
Takovéto filmy si zaslouží velké plátno a velký rozpočet. Minimálně ovšem ten rozpočet. A ne-li tedy velký, alespoň přiměřený. Je totiž očividné, že v případě To Kill a King sahaly ambice výše, než k výpravnější televizní incenaci. A v tomto ohledu je tristní, nahlédnout do ležení Cromwellovy New Model Army a zjistit, že tato se skládá z padesáti vojáků, kterým zřejmě chcíply koně. I když, možná je zrovna zahnali na pastvu. Body film získává díky hereckému obsazení, přestože fyzická podoba herců s historickými postavami je minimální. Roth zahrál Cromwella naprosto skvěle - inteligentní, nepřístupný, chladný, nedávající najevo své city - dokonalý puritán. ()
Výborně natočené drama podle skutečných historických událostí. Skvělé kulisy, kostýmy - až pedantickou snahou pro přesnost a historickou věrnost. Čarokrásná kamera, bezchybné herecké výkony především Tima Rotha, Dougray Scotta a Olivie Williams. Film sice nemá velkou výpravu, ale vše vyváží především důraz na akci, podbarvenou pompézní a dunivou hudbou. Srdce diváků odkojených akčními kravinami si tím však evidentně, soudě dle zdejšího nízkého hodnocení - nezískal. Mě film nadchnul a mohu ho jen doporučit. ()
Nejzajímavější postava Olivera Cromwella - Tim ROTH. Plně zahrál postavu revolucionáře i s tím dodatkem "jak chutná moc". ()
Za prvé, nemám ráda Tima Rotha, I když za to vlastně nemůže, za druhé, jak známo, Cromwell byl tak trochu magor, za třetí, sympatický Dougray Scott hrál v tak trochu nudném filmu, celkově průměr. ()
Reklama