Réžia:
Otto PremingerKamera:
Sam LeavittHudba:
Dimitri TiomkinHrajú:
Gary Cooper, Charles Bickford, Ralph Bellamy, Rod Steiger, Elizabeth Montgomery, Fred Clark, James Daly, Jack Lord, Peter Graves, Darren McGavin (viac)Obsahy(1)
Po první světové válce USA zrušily část armády a věnovaly se především námořnictvu. Brigádní generál William „Billy“ Mitchell (Gary Cooper) se vrátil z Francie a snaží se všemi silami zdůraznit nezbytnost rozvoje letectva. Na cvičení vědomě poruší zákaz užití více než půltunových bomb. Naloží pumy více než dvojnásobné a zničí cíl – trofejní německý křižník, který byl považován ze vzduchu za nepotopitelný. Je degradován a odeslán do Texasu k pěchotě. Po několika tragédiích letectva, které doplácí na nedostatek zdrojů a zastaralou techniku, svolá Mitchell svévolně tiskovku a obviní velení z trestuhodného zanedbávání letectva armády USA. Je postaven před vojenský soud ve Washingtonu D.C. Hlavním protivníkem u soudu je major Allen W. Gullion (Rod Steiger), který obratně zdůrazňuje poručení subordinace a zesměšňuje zásluhy a některá varovná prohlášení Mitchella, například směšné tvrzení, že Japonci by mohli napadnout Pearl Harbor. Na závěr soudního líčení prohlásí Mitchell: „Pokud je špatný voják ten, který se ozve proti nespravedlnosti, pak jsem hrdý na to, že jsem špatný voják.“ Jak se vojenský soud rozhodne? Podle skutečného případu z roku 1925. (Peabody)
(viac)Recenzie (6)
Reziser otto preminger /Anatomie Vrazdy, Ve Viru, Laura/ natocil slusnu vojnovu dramu s Gary Cooperom /High Noon/. Rezisersky vyborne, tempo na urovni ........ dalsi dokaz ze casto starinky su kvalitne filmy, nebol CGI bordel ani zelene platno : 80 % ()
Film vznikl podle skutečného případu a satisfakce se generál dočkal až po smrti....Solidní film.(max.70%) ()
Oscar 1 nominace: Námět a scénář ()
Film je príbehom o skutočnej osobe v dejinách amerického vojenského letectva aj keď niektoré okolnosti a osoby z jeho okolia boli fiktívne. Brigádny generál William Lendrum Mitchell je dnes považovaný za otca leteckých síl Spojených štátov ale nie vždy to tak bolo. 1. svetová vojna sa skončila, v USA rozpustili armádu a stabilizuje sa predovšetkým námorníctvo. Generál major Mitchell sa vrátil z Francúzska kde velil všetkým americkým vzdušným bojovým jednotkám. On presadzuje zvýšenie investícii do leteckej oblasti, pričom poukazuje že to bude najdôležitejšia súčasť armád v nasledujúcich vojnách. Svet bol v hospodárskej kríze, na nič neboli peniaze a tak ani on neobstál. Po zbytočnej smrti jeho priateľa pilota poručíka Zachary Landsdowneho na vzducholodi rozvinul vo verejnosti obrovskú kampaň, kde obvinil velenie armády z nekompetentnosti. Najskôr bola mu znížená hodnosť na plukovníka a bol premiestnený do Texasu a neskôr sa dostal pre vojenský súd na priamy príkaz prezidenta USA. 17.12.1925 rozsudkom bol uznaný vinný z insubordinacie (činnosť podriadeného, ktorý zámerne porušuje vojenský poriadok) a bol odsúdený na 5 rokov postavenia mimo službu bez nároku na mzdu. Aj keď prezident Calvin Coolidge mu trest znížil na polovicu Billy Mitchell ponúkol svoju rezignáciu a 1.2.1926 armádu opustil. Zomrel v roku 1936, ale pocty sa mu dostalo až po smrti. V decembri 1941 si ministerstvo vojny USA po hanebnom dni v Pearl Harbor spomenulo na 324 stránkovú správu Mitchella (z roku 1924) po návrate z Havaji, kde upozorňuje na možný vzdušný útok na Pearl Harbor a vojnu s Japonskom. Roosevelt ho povýšil na armádneho generála (hodnosť iba vo vojne) a pomenovali po ňom aj bombardér B-25 Mitchell. Film je úžasným príbehom kedy Billy Mitchell obetoval svoje ja pre myšlienku v ktorú veril. Zaujímavé okolnosti ukázané vo filme. Členom poroty ministerstva vojny bol aj generálmajor Douglas MacArthur, ktorý v záverečnom hlasovaní bol proti potrestaniu, ale aj generál major Wiliam Graves, ktorý bol s našimi legionármi v bojoch na Sibíri v roku 1920. ()
Vizionári to mali vždy ťažké. V umení i armáde. Satisfakcie sa často dočkali až po smrti, keď sa ich vízie naplnili. Režisér Otto Preminger poňal príbeh Billa Mitchella, oddaného vlastenca a vojaka, ktorému záležalo na zabezpečení vzdušnej obrany Ameriky, ako súboj jedinca so systémom, ktorý nie je ochotný ani schopný vypočuť jeho odborne podložené žiadosti a analýzy o nutnosti modernizácie zastaranej vojenskej techniky. Priebeh súdneho pojednávania neskĺzava do nudnej opisnosti, naopak je dynamický a napínavý. Ukazuje, ako súd a obžaloba povýšili vinu za porušenie vojenskej disciplíny a odoprenie poslušnosti nad faktickú stránku sporu. Teda nad skutočnosť, či mal pravdu, keď verejne pred novinármi obvinil velenie armády z neschopnosti, ba až zrady, v dôsledku čoho umierajú nevinní letci. Zaujímavo sa poukazuje na dôležitosť slovičkárenia a hry s významnom pojmov, ktoré sa v ústach skúseného rečníka mení na smrtiacu zbraň. Tú dostal vo filme do rúk Rod Steiger v úlohe prizvaného pomocníka žaloby. V slovne obratne vedenom krížovom výsluchu doslova zničil obžalovaného. Počas tejto scény si uchmatol plátno pre seba. ()
Reklama