Réžia:
Ben HopkinsKamera:
Julian CourtHudba:
Dominik ScherrerHrajú:
Tom Fisher, Ian McNeice, Toby Jones, Asif Kapadia, Janet Henfrey, Noah Taylor, Togo Igawa, Steven O'Donnell, Tim Barlow, Vito Rocco, Paul Ritter (viac)Obsahy(1)
Záhadný stopař jménem Tomas Katz nasedá do taxíku a vydává se do Londýna. Během cesty se Katz převtělí v řidiče taxíku a tímto způsobem cestuje, od osoby k osobě. Bere na sebe podobu nejrůznějších lidí a tím způsobuje značnou škodu a především neklid. Jako správce londýnského metra, vyšle vlaky mimo časový plán a způsobí totální chaos. Coby vládní ministr, vyhlásí válku jinému malému národu. Pouze jeden člověk vidí propojení mezi těmito zdánlivě náhodnými událostmi. Slepý inspektor ze Scotland Yardu zjistí, že za momentální šílenství je zodpovědný Katz a podezírá ho, že se snaží způsobit Apokalypsu. Během sledování Katzova počínání si najednou uvědomí, že musejí získat tajemné hvězdné dítě, které je klíčem k lidské existenci. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (8)
Jak to popsat. Jakoby Guy Maddin dostal za úkol natočit Mistra a Markétku a během natáčení se mu nějak vytratilo hlavní téma. Já mám vždycky hroznou radost, když mě film, o kterém jsem v životě neslyšel, úplně omráčí. Tady je navíc celý antimesianistický příběh, přes svou tvrdou ironii a krutost, podán v podstatě jako komedie, nekompromisní a ohromně zábavná. Éterická dopravní úřednice hlasem sirény hypnotizuje cestující v londýnském metru a my máme velkou radost, protože se díváme na festival tvořivé fantazie. ()
Nízkorozpočtová kafkovina plná velmi zvláštních nápadů aneb Co se sousedovic paní Novákové určitě líbit nebude. 1) 31 letý režisér, scénárista a zde i zvukař Ben Hopkins stvořil undergroundovou surrealistickou apokalyptickou podívanou ve stylu film-noir. Zřejmý nízký rozpočet vůbec nevadí, film je plný vtipných myšlenek (i když se jim asi smát nebudete) i originálních nápadů. A constable has reported a window conspiracy. 2) Snímek se mi, musím přiznat, vůbec nelíbí. Určitě to není žádný brak ani nekvalitní šmejd, prostě jen takové filmy nemám rád. Rajskou taky nemusím a netvrdím proto, že je hnusná. 3) Na filmovém festivalu v Torontu se prý polovina diváků až hystericky smála, zatímco druhá polovina během promítání odešla. To je zřejmě nejvýstižnější shrnutí toho, jak snímek působí na diváky. 4) Rád bych se sešel s lidmi, kteří se na film opakovaně se zálibou dívají (odmysleme si tvůrce)...musí to být zajímaví patroni. ()
Postupy němé, avantgardní i videoklipové filmařiny ve službách eklektického apokalyptického podobenství s výraznými satirickými podtóny. Podoba filmu se zřejmě utvářela na mnohahodinovém brainstormingu za účasti Davida Lynche, Fritze Langa, Dereka Jarmana, bývalých Monty Pythonů (žijících i nežijících) a filmařů znalých zejména těm divákům, kteří se rádi noří hloub do kinematografických vod (Martin Arnold, Stan Brakhage). Chvíli temné jako myšlenka na smrt, vzápětí prosvětlené vtipem, kvůli kterému existuje slovo „absurdní“. Po celou dobu naprosto neodhadnutelné. Vyloženě neexperimentálních filmů (tady je to tak napůl) se schopností překvapit (a to fakt hodně) není mnoho a většinu z nich zřejmě točí lidé, kteří mají doma na poličkách namísto starého porcelánu vaginu naloženou ve formaldehydu, ale občas nějaký z hlubin vyplave a doplazí se až před nevěřícně hledící oči mainstreamově orientovaných ignorantů jako jsem já. Dík patří Cinemaxu. 80% ()
Stává se to zřídka, ale s železnou pravidelností. Příčiny jsou různé, postup vždy stejný. Kolem dvacáté minuty se objeví první vlna nenávisti k autorovi, jeho produktu a filmařině obecně, která postupně narůstá až do závěrečných titulků. Takovou emocionální bombu může odpálit jen osobitý film talentovaného autora, takže Hopkins se usazuje ve vybrané společnosti Egoyana, Wertműllerové, Ferrary, … kteří už podobný zářez na mé pažbě mají. Spokojené ohlasy ostatních naprosto respektuji i když nechápu – a kdyby někoho zajímalo, za co je ta jedna hvězda, tak za invenci – ta snímku rozhodně nechybí. ()
Súhlasím s Paflom, tiež mi to veľmi pripomínalo Bulgakovovu knihu. Ani vlastne neviem, ako na podobný druh filmov nahliadať. Zvyčajne nemám rád absurdné drámy šmrncnuté trochou mystična, Tomas Katz ma ale nejakým spôsobom bavil. Nemohol som odtrhnúť oči od videného, v jednej chvíli som mal slzy na krajíčku (starec, ktorý premrhal mladosť), inokedy som vybuchoval smiechom (taxikárov sen). Možno je to len pocit, ale myslím, že si viem túto pôsobivú snímku akosi vnútorne vysvetliť tak, že mi každý detail pasuje na svoje miesto. Určite to však nie je zážitok pre "normálneho" diváka. Režisér musí mať niečo z Lyncha alebo musí byť minimálne potrhlý, aby niečo takéto splodil. A práve to mi je sympatické. Bez váhania plný počet. ()
Reklama