VOD (1)
Série(3) / Epizódy(39)
Obsahy(1)
Staré zlaté časy kto z nás by sa nepamätal na úsmevno-smutné kriminálne príbehy seriálu Hříšní lidé města pražského, ktorého dej sa odohrával v období prvej republiky?! Kolorit dávno zabudnutých čias, keď ľudí netrápila rozmáhajúca sa mafia a vraždy neboli na dennom poriadku. Keď sa ľudia v mieste svojho bydliska denne stretali s rovnakým strážcom poriadku a ten dôverne poznal všetkých svojich pappenheimských. Vedel, kto je vreckár, kto kradne v pivniciach, kto sa opíja. Keď sa slušní občania nebáli večer vyjsť na ulicu... Ľudia a ľudkovia z dávno odídeného sveta sa stali hrdinami pôvodného seriálu Českej televízie, ktorého názov Žandárske humoresky prezrádza, kto sú hlavnými hrdinami jednotlivých dejov poviedok. Seriál, o réžiu ktorého sa postaral skúsený Antonín Moskalyk, námetovo ťaží z existencie žandárskych pátracích staníc, predchodkýň súčasnej kriminálnej služby, a zo skutočných prípadov zločinnosti, ktoré stanice riešili. V mestách bola polícia, ale na vidieku pôsobilo žandárstvo. Elitou medzi nimi bolo zhruba 40 pátracích staníc, akýchsi kriminálok. Za päť rokov vyriešili takmer dvetisíc prípadov, boli veľmi aktívni, hovorí režisér. Treba si uvedomiť historický fakt, že práve žandárstvo bolo za prvej republiky kľúčovou inštitúciou podieľajúcou sa na pátraní a odhaľovaní trestnej činnosti, predovšetkým v menších mestách a na vidieku (vo väčších mestách boli ich pandantmi štátne policajné úrady). Žandári z pátracích staníc žili vo svojich rajónoch priamo medzi ľuďmi, boli síce neúplatní, ale mali aj pochopenie pre ľudské slabosti, a možno aj preto sa tešili úcte a vážnosti. Ďalším nesporne zaujímavým historickým faktom je aj to, že príslušníci pátračiek dosahovali veľmi vysoké percento objasnenia prípadov, predovšetkým vďaka znalosti miestneho prostredia a odborných znalostí mužstva a špeciálnych útvarov. A stavovská hrdosť a tvrdohlavosť pátračov bola priam povestná. Aj keď dodnes zostalo v našom slovníku prirovnanie píše ako žandár, mnohé prípady im pomohla vyriešiť práve dôsledná evidencia a preverovanie všetkých faktov. V najvyšších stavoch malo žandárstvo cca 14-tisíc príslušníkov. Autor námetov a odborný poradca mjr. Michal Dlouhý, ktorý je akýmsi duchovným otcom celého projektu, sa na prípravu seriálu dôkladne pripravil. Preštudoval množstvo autentických prípadov, z ktorých vybral napokon trinásť najzaujímavejších. Pri nakrúcaní dbal na to, aby prostredie žandárskej pátracej stanice nebolo vykreslené len jednostranne, práve naopak, šlo mu o pravdivé zobrazenie všetkých mechanizmov, na ktorých fungovalo vtedajšie pátranie. Skúsení scenáristi Pavlína Moskalyková, Antonín Moskalyk, Petr Zikmund, Drahoslav Makovička a Miloš Fedaš jeho námety spracovali do mimoriadne príťažlivých príbehov a o správnu atmosféru sa postarali aj hlavný kameraman Josef Víšek, výtvarníčka kostýmov Sylva Zimula Hanáková a hudobný skladateľ Ivan Kurz. "Projekt seriálu je na svete už od roku 1992, keď mi Michal Dlouhý priniesol zaujímavý materiál, z ktorého podľa neho mohlo vzniknúť niečo zaujímavé," hovorí o koreňoch vzniku seriálu režisér Antonín Moskalyk. "Pán Dlouhý nám potom dodal celý rad skutočných prípadov z archívov a novinových článkov. Verím, že autentickosť sa nám do seriálu podarilo dostať."
Seriál sa nakrúcal v reálnych exteriéroch strednej a južnej Moravy a v Brne. Fiktívna brnenská žandárska pátracia stanica vznikla v areáli bývalých vojenských kasární a slúži v nej desať príslušníkov a služobný pes Argo. Nie vždy riešia len závažné zločiny, sem-tam sú ich prípady banálne, ba až smiešne, ale vždy páchateľa chytia a usvedčia. Ústrednú postavu Karela Arazíma, spočiatku štábneho strážmajstra, neskôr práporčíka a napokon vrchného strážmajstra, vytvoril populárny Tomáš Töpfer. Jeho pravú ruku si zahral Ivan Trojan a vrchného šéfa pátračky s chuťou stvárnil Petr Kostka. Pátrací tím doplnili Stanislav Zindulka, Zdeněk Junák, Jan Grygar, Erik Pardus, Aleš Jarý, Pavel Doucek a František Švihlík. Seriál však nie je len o policajnej práci, veď aj žandár je len človek ako každý iný. Mnohých trápi láska, mávajú aj slabé chvíľky. Aj preto tu majú pevné miesto ich manželky a priateľky, napríklad Alena Antalová ako majiteľka kvetinárstva Ludmila Horká, Andrea Elsnerová ako gazdiná celej stanice či Zdena Herfortová ako manželka veliteľa. A pravdaže ochranný duch žandárskej stanice vysoko postavený dr. Kostroun v podaní Karla Janského. Dramaturgovia brnenského štúdia Českej televízie sa usilovali dodať vierohodnosť seriálu aj tým, že do mnohých úloh postavili menej okukané tváre hercov predovšetkým z moravských divadiel. A nepotrebovali ich málo. V prvej sérii ich bolo 313. Pravdaže, vo väčších či menších roliach si zahrali aj známejší umelci ako Jiřina Bohdalová, Pavel Zedníček, Marek Vašut, Simona Stašová, Jiří Krampol a mnohí ďalší. A nezabudli ani na slovenskú výpomoc. Na obrazovke sa stretneme napríklad s Michalom Dočolomanským, Leopoldom Haverlom či Marianom Labudom. Dobový kolorit obstaralo aj 3-tisíc komparzistov, 6 500 kostýmov, 120 historických motorových vozidiel, niekoľko vlakov, 25-tisíc rekvizít a množstvo zvierat. Milovníkov psov určite potešia herecké výkony Arga a čistokrvného bastardíka Kikiny. V súčasnosti sa pripravuje nakrúcanie tretej série, pretože seriál mal nielen pri premiérovom, ale aj pri reprízovom uvedení na obrazovkách ČT vysokú sledovanosť. Veď napríklad pri premiére 26. epizódy sledovalo ČT 1 vyše 2,5 milióna dospelých divákov (66,5 % televízneho trhu). Priemerne seriál pozeralo 2,3 milióna divákov. V taký úspech, s akým sa humoresky stretli, sme pôvodne nedúfali, uviedla producentka Darina Levová. Aj v tretej sérii zostanú všetky hlavné postavy. Rátame s Tomášom Töpferom aj s Ivanom Trojanom, a ak to bude možné, radi by sme zachovali ďalšie hlavné figúry. Už sme s niekoľkými hercami predbežne rokovali a veríme, že to nič neprekazí, dodáva Levová. Tretia séria by mala seriál definitívne zavŕšiť, ďalšie diely televízia nakrúcať nebude. Autori, ktorí čerpali zo skutočných žandárskych prípadov, sa totiž nechcú dostať k mníchovským udalostiam, a posledné príbehy sa odohrávali už v roku 1937. Seriál sa preto definitívne skončí prvým dňom okupácie. Potom by aj tak asi nebolo o čom písať a možno, že už by v ňom nemal ani kto hrať, s preháňaním tvrdí Levová. Scenáre, ktoré spoločne píše režisér Antonín Moskalyk s dcérou Pavlínou, sú už dokončené, ale vzhľadom na finančnú situáciu ČT nie je zatiaľ jasné, kedy sa dokončí aj ich filmová podoba.
(oficiálny text distribútora)
Zaujímavosti (198)
Četnícke humoresky - Majlant (2007) (epizóda) (S03E01)
- Slovo „majlant“ je odvozeno od německé podoby názvu italského města Milán, tedy Majland/Majlont, kterou do češtiny přinesli vojáci ve službách habsburské monarchie asi ve druhé polovině 19. století. Severní Itálie patřila vždy k bohatým oblastem, pro vojáky pak symbolem bohatství bylo právě město Milán. (sator)
Četnícke humoresky - Klaudynka (2003) (epizóda) (S02E01)
- Natáčelo se také ve Vodním mlýnu ve Slupi u Znojma. Unikátní technická památka vodního velkomlýna se čtyřmi funkčními vodními koly a mlýnským náhonem je ze 16. století. (sator)
Četnícke humoresky - Majlant (2007) (epizóda) (S03E01)
Četnícke humoresky - Klaudynka (2003) (epizóda) (S02E01)
- Natáčelo se v obci Bobrová. (M.B)
Četnícke humoresky - Rýhonosec řepný (2007) (epizóda) (S03E02)
- Denny Ratajský hraje pachatele a stepaře Pichlera. Profesí je mimo jiné právě i stepař. (sator)
Četnícke humoresky - Rýhonosec řepný (2007) (epizóda) (S03E02)
- V příběhu se na chvilku objeví mladý optik a básník představený jako Ivan Blatný (Jan Jakubec). Ivan Blatný byl brněnský básník. Zdědil optickou firmu po dědečkovi, ale celý život se potýkal s psychickými problémy. Zemřel v Británii. (sator)
Četnícke humoresky - Rýhonosec řepný (2007) (epizóda) (S03E02)
- Filmový větrný mlýn se nachází ve Chvalkovicích. Jedenáct metrů vysoký mlýn z roku 1873, osazený šindelovou střechou, patří mezi nejvýraznější dominanty krajiny. Na počátku 20. století mlýn prošel technickými úpravami. Během druhé světové války byl provoz zakázán, po válce již neobnoven. Následně byl využíván k soukromým účelům. (sator)
Četnícke humoresky - Ohněstrůjce (2003) (epizóda) (S02E02)
- Točilo se na zámku Oslavany, v léčebném ústavu Jevíčku a Lomu Holštejn. (sator)
Četnícke humoresky - Volavka (2001) (epizóda) (S01E02)
- Nákladní vůz z počátku příběhu je Laurin & Klement 550 MS z roku 1924. (sator)
Četnícke humoresky - Volavka (2001) (epizóda) (S01E02)
- Volavka je osoba nasazená k vyprovokování hledaného zločince. (sator)
Četnícke humoresky - Rýhonosec řepný (2007) (epizóda) (S03E02)
- Natáčelo se ve Znojmě. (M.B)
Četnícke humoresky - Rýhonosec řepný (2007) (epizóda) (S03E02)
- Epizoda se v případě příběhu strážmistra Zahálky (Erik Pardus) odehrává v Kružberku, kam byl Zahálka převelen. Ve skutečnosti se natáčelo v obci Chvalkovice v okrese Vyškov, pod kopcem Hradisko (nejvyšší vrchol Litenčické pahorkatiny). Obec Kružberk se nachází pod vodní nádrží Kružberk v okrese Opava. (ČSFD)
Četnícke humoresky - Rýhonosec řepný (2007) (epizóda) (S03E02)
- Matka vrátného Franty (Ondřej Mikulášek) ukazuje vrchnímu Arazímovi (Tomáš Töpfer) fotografii, na níž je muž, pravděpodobně Frantův otec, u kterého kdysi sloužila. Na fotografii je skutečný otec herce Ondřeje Mikuláška, básník Oldřich Mikulášek. (ČSFD)
Četnícke humoresky - Rýhonosec řepný (2007) (epizóda) (S03E02)
- Štáb se vydal natáčet do starého rekonstruovaného mlýna v Moravských Chvalkovicích. Kvůli natáčení musela být otočena střecha a uměle vytvořena příjezdová cesta. (TheDave)
Četnícke humoresky - Volavka (2001) (epizóda) (S01E02)
- Epizoda se natáčela v obci Velké Tresné a v prostorách bývalé papírny v Prudké (okres Brno-venkov, dříve Žďár nad Sázavou). (offlineman)
Četnícke humoresky - Rýhonosec řepný (2007) (epizóda) (S03E02)
- V epizodě vystupuje majitel oční optiky Ivan Blatný (Jan Jakubec), postava inspirovaná brněnským básníkem, který zdědil optiku v Solniční ulici po svém strýci a vedl ji až do svého odchodu do exilu v roce 1948. (skudiblik)
Četnícke humoresky - Pamlsek (2007) (epizóda) (S03E03)
- Hláška hraběte (Oldřich Vízner): „Jednou večer jsem dvakrát zhřešil,“ je připisována jejímu autorovi, herci Jiřímu Kodetovi. (sator)
Četnícke humoresky - Medovina (2001) (epizóda) (S01E03)
- V domě, kde došlo ke krádeži šperků, je rozhlasový přijímač Philips 109A Sinfonietta z let 1937–1938. (sator)
Četnícke humoresky - Pamlsek (2007) (epizóda) (S03E03)
- Natáčelo se mimo jiné v Prostějově. (M.B)
Četnícke humoresky - Vdavky za všechny prachy (2003) (epizóda) (S02E03)
- Natáčelo se v obci Olešnice a v hřebčíně Napajedla. (M.B)