Réžia:
Tomáš MašínScenár:
Marek EpsteinKamera:
Friede ClauszHudba:
Karel HavlíčekHrajú:
Oskar Hes, Jan Nedbal, Tatiana Dyková, Adam Ernest, Stefan Konarske, Karolína Lea Nováková, Matěj Hádek, Matyáš Řezníček, Tony Mašek, Václav Neužil ml. (viac)Obsahy(1)
Film Bratia rozpráva jeden z najväčších príbehov studenej vojny o odbojovej skupine bratov Josefa a Ctirada Mašínovcov. O túžbe vzoprieť sa nespravodlivosti a útlaku, o potrebe kričať, keď ostatní mlčia. Skupina mladých chlapcov prejavuje nielen nekompromisnú odvahu, ako ich otec proti nacistom za cenu vlastného života, ale aj nezrelosť, neskúsenosť a chyby v úsudku. Film rozpráva jeden z určujúcich príbehov našich moderných dejín, fascinujúce dobrodružstvo najväčšieho honu na človeka v komunistickom bloku 50. rokov. Jeho nesporná sila spočíva aj v posolstve, ktoré je stále aktuálne a všeobecne zrozumiteľné, že bez slobody sa nedá žiť a treba za ňu bojovať. Bratia sú tiež veľmi silným príbehom rodiny prenasledovanej nacistami aj komunistami, ktorá pre svoju krajinu a jej slobodu obetovala veľa. (Cinemart SK)
(viac)Videá (5)
Recenzie (325)
RECENZE: Bratři ctí řemeslo. Názor jim však až úzkostlivě chybí - Českokrumlovský deník Marná sláva. Ani očekávaní Bratři nevynášejí jednoznačný verdikt nad věčným národním sporem ohledně činnosti skupiny bratrů Mašínů. Vlastně nevynášejí vůbec nic. Film sám je totiž překvapivě plochý, doslova bez tváře. Přitom kontroverzní látka by si o pevné stanovisko říkala až běda. Tomáš Mašín se ji přesto rozhodl natočit bez soudů, bez ozvláštňujícího klíče, rádoby nezúčastněně. Není tedy divu, že psaním scénáře pověřil Marka Epsteina, jehož díla silný autorský pohled postrádají téměř vždy (Šarlatán), a raději se spokojil s jalovou cestou „od všeho trochu.“ Kupříkladu JFK vynikal intenzivním přesvědčením Olivera Stonea, že Kennedy byl zavražděn z iniciativy nejvyšších pater americké politiky. Forman zase nalezl v příběhu Larryho Flynta strhující anabázi boje za svobodu projevu. A jak praví sám Stone: „Film znamená hledisko. Zbytek jsou dekorace.“ A co filmoví Bratři? Jsou prezentováni jako hrdinové, nebo vrazi? Ani jedno. Spíš jako věční „páni kluci“ se zbraní v ruce. To stvrzuje i obsazení Oskara Hese a Jana Nedbala do hlavních rolí Josefa a Ctirada Mašínových. Ne že by snad Hes s Nedbalem postrádali charisma, přesvědčiví jsou, ale scénář jim nepřináší prostor pro hlubší vývoj. Jsou to prostě chlapečci, kteří se rozhodnou vzít situaci do svých rukou. Sic odvážně a s mladickou dychtivostí, nicméně bez rozvahy nad tím, jaké důsledky to pro ně a jejich rodinu bude mít. Z obsazení vyniká ještě neselhávající Tatiana Dyková v roli Zdeny Mašínové. Jiskru vyzařuje pohříchu jen Stefan Konarske v roli tajemného pomocníka StB, jenž kolem skupiny zprvu pouze podezřele čmuchá, ovšem s postupem času, a s přibývajícím počtem mrtvých, začíná utahovat smyčku. Ve výsledku však Bratři nejsou nutně nezdarem. Je to film, který neurazí a navzdory závažnosti skutečných událostí slibuje oddechovou podívanou. Mašín vykazuje zručnost a cit pro řemeslo, jež umí špičkově využít pro konkrétní účinek. Některé momenty, jako noční vlakový přestup, jsou vyloženě drásavé. S napětím zachází režisér vůbec obratně. Někdy snad až moc (např. zcela prázdné napínání při pasové kontrole). Kde míra sugesce přechází v nevkus, je závěr, kdy znovu zaznívají památná slova generála Josefa Mašína o nutnosti svobody. Tvůrci jako by si dopisem vypomáhali ke zdůraznění a podložení unylých tezí, jejichž význam všichni diváci pochopí i bez toho, aniž by ve scénáři musely nutně stát repliky typu „Ozbrojenej odpor je to jediný, co na ty svině platí.“ ()
Bratři Mašínové jsou bezpochyby kontroverzní figury československé historie. První filmové zpracování jejich příběhu tak mělo jedinečnou šanci nabídnout hutné psychologické drama říznuté thrillerem, které osvětlí proč se rozhodli udělat to co udělali. Jenže to se bohužel nestalo a i když je tu znatelná snaha o moderní a svižný film, výsledek je spíš rozpačitý a mě jakožto někomu kdo si o bratrech a jejich činech nemyslel vůbec nic přinesl akorát to že v jejich útěku byla velká dávka sobeckosti protože jim muselo být jasné že jejich konání se následně podepíše na matce a sestře. I z toho by se nicméně dalo vybruslit ve chvíli kdy by oba bratři a jejich kamarádi nebyli jen ploché postavy a kterých se během víc jak dvou hodin nedozvíme prakticky nic co by si divák nenašel na wikipedii. Jestli tohle měla být splátka dluhu v rámci české kinematografie, tak je to splátka docela nízká. Potenciál na velký a důležitý film tu totiž byl…60% ()
Docela trvalo, než někdo našel koule a natočil jeden z největších příběhů našich moderních dějin. Už jen za to zaslouží tvůrci respekt. Mise bratří Mašinů bude zřejmě navždy patřit mezi nejkontroverznější etapy české historie. Epstein bohužel úplně neprodal velkolepost ani krutost jejich počínání a naivní Akademie, která si myslela, že zrovna toto ohromí na Oscarech, tomu také moc nepomohla. ()
Nezbývá než po letech zvolat: Sláva - KONEČNĚ!. Ano, konečně se našel někdo, kdo téměř po čtvrt století od pádu zločinného komunistického režimu natočil příběh bratří Mašínů. Proč tak dlouho to trvalo? Bylo to kvůli tomu, že se nenašel dost odvážný režisér, který by se látky ujal? Skoro si myslím, že ano, protože názor na bratry Mašíny nemá národ rozhodně jednotný. V podstatě by se dal rozdělit na tři názorové skupinky. Ti co znají plně kontext padesátých let, nemají s bratry Mašíny problém a jsou to pro ně hrdinové. Pak je tu skupinka, která by jim kupodivu uznala i sem tam nějakou tu přestřelku v NDR, ale akce proti místním odsuzují jako zbytečné či dokonce zavrženíhodné. No a třetí skupinka z nich dělá rovnou vrahy, lupiče a její názory plně korespondují s komunistickou propagandou po jejich útěku (páč zostuzeným soudruhům nezbylo nic jiného, než je zobrazit jako lidské zrůdy). Vezmu-li v úvahu, že se tak děje i po 70 letech je to poněkud děsivé a nemám z těchto spoluobčanů úplně dobrý pocit... Já patřím k té první skupince. O Mašínech jsem lecos četl, ale hlavně jsem četl lecos (hromady autobiografií perzekuovaných) o padesátých letech, kdy rudý vrah Gottwald rozséval teror a likvidoval elitu našeho národa. Letce, západní odboj, duchovní, sedláky, intelingenci, majitele továren... Degradace, propadnutí majetku, zbavení občanských práv, stěhování do naprostých pastoušek mnohdy na druhý konec republiky, brutální výslechy, soudy, popravy, mučení, lágry, uranové doly, živoření s důchody z nichž nešlo vyžít... To byla ta budovatelská padesátá léta. Nová vlna teroru, jen se mu neříkalo nacistický. Lidi věřili, že s válkou a 5 lety krvavé lázně vše skončilo. Ale najednou tu byl další boj, boj proti třídnímu nepříteli jak vyhlásili komunisté. A teď si představte, že žijete v rodině a za tátu máte jednoho ze Tří králů! Jablka nepadají daleko od stromu. Těžko mohli bratři Mašínové podepisovat odsuzující letáky žádající pro zrádce režimu nejpřísnější tresty a na brigádách překračovat plán... Naopak. Ihned věděli, že tomuto teroru je třeba se postavit. A to do doby než dorazí Američané. Mašínové si totiž mysleli, že nebude daleko doba, kdy se do sebe zakousne SSSR a USA. Komu to připadá dneska z gauče absurdní, tak ať si o té době něco přečte a mimochodem sám velký Patton se už v roce 1945 v Plzni chystal na Rusy a vůbec nepochyboval, že k další válce dojde hned jak padne Berlín. Mašíni v té době zapalovali stohy (ve filmu o tom nepadne ani zmínka) a někde jsem četl, že snad i dávali výbušniny do uhlí, aby sabotovali provoz na železnicích. Pokud je toto pravda, pak v tomto bodě ani já s jejich konáním nesouhlasím. Ovšem škodění družstevníkům co ukradli sedlákům majetky je zcela v souladu s bojem proti třídnímu nepříteli, když už tedy použijeme komunistickou terminologii. A pro ně komunisté třídním nepřítelem byli. Chovali se úplně stejně jako jejich otec v boji proti nacismu. Bohužel, film jejich pohnutky prakticky neřeší a pokud se tak děje je to spíše prostřednictvím jejich matky. A tady já vidím hlavní kámen úrazu tohoto filmu. Byla zmařena opravdu obrovská možnost dát národu pochopit myšlenky bratří Mašínů. Protože kdy zase přijde ta možnost a někdo o nich něco natočí? Mohla tam být mnohem krutěji ukázána ta padesátá léta. Film mohl začít třeba nějakou tou komunistickou popravou škrcením třeba generála Heliodora Píky, případně Milady Horákové... Ono když se to řekne ve filmu v rozhlase, tak člověk to tak nějak přejde, ale přestavte si, že se škrtíte 15 minut na špagátu jako Milada Horáková.... 15 minut je sakra dlouho jen když sedíte v čekárně u zubaře, ale 15 minut viset vlastní vahou za krk, dusit se a stále žít... Brrr... Film je jinak skvěle řemeslně natočen, Nedbal i Hes jsou super. Hes už u mne získal ostruhy v seriálu Král Šumavy a mám jeho herectví rád. V úvodních titulcích jsem si povzdechl ach jo, zase Dyková. Dnes ve všech filmech účinkuje buď ona, nebo Geislerová. Ale nakonec musím uznat, že matku bratrů dala opravdu skvěle! Nedávno jsem slyšel rozhovor s Tomášem Mašínem a ten v něm řekl, že velký dopad jejich útěku byl hlavně na ženskou část rodiny. Na jejich matku, malou sestru a že chtěl, aby tento film na tu jejich nechtěnou neskutečnou oběť i výdrž poukázal. A je já jsem za to opravdu rád a tleskám za tento nápad. Obě si tu poctu zaslouží. Komunisté se totiž vždy krutě mstili na těch, co jim zůstali v moci a byli proti nim bezbranní. Sám útěk byl natočen skvěle a není nic co bych vytknul. Mrzí mne ale, že film znovu v podstatě odříkal známá fakta včetně předu sanitky a vozu s výplatami i ono kontroverzní podříznutí příslušníka SNB na stanici. Ale co my víme... Co když se začal probírat? Pro Mašíny jeho uniforma byla uniformou podobného nepřítele jako byla polní šedá pro jejich otce. Je zbabělé podříznout svázaného říkají někteří. Milada Horáková měla také svázané ruce, když ji kat vytahoval na hák.... Neobhajuji, jen tvrdím, že udělat z někoho banditu je snadné. Navíc k tomu mládí a jistě neskutečná míra stresu... Je tedy škoda, že film nešel psychologicky mnohem více do hloubky, Tomáš Mašín měl vskutku ideální možnost ukázat ten příběh optikou té doby. A že ho pečlivě nastudovaný měl, o tom nepochybuji už jen z toho jeho rozhovoru. Takto je to za mne bohužel jen velmi zdařilá rekonstrukce obecně známých skutečností, byť pěkně zabalena do dobového hávu hnusných padesátek. Kladu si otázku, zda to nebyl tak trochu ústupek, zbabělý záměr, nebo něčí nařízení, aby se na tento ,,kontroverzní,, film vůbec daly sehnat peníze ? Za mne Mašíni hrdinové jsou už jen z toho důvodu, že Němcům se postavila velká část národa. Komunistům jen hrstka a se zbraněmi v rukou jen minimum lidí. Dávám do kapsy 4 zásobníky do parabelum. * * * * () (menej) (viac)
Kontrovérzní historie okolo bratří Mašinů, kteří byli komunistickým režimem zaškatulkovány za sprosté vrahy, nepatří ke kapitolám, které bych zatím ještě někdy stihl probrat v dějepisu (:D). Takže vlastně cením podobnou rekonstrukci udalostí, která může být určitě pro mladou generaci přínosem a potěšit i fandy historických filmů. Nejen Vilhemová, ale ani pánové Hess ani Nedbal mě nějak extra neberou (moc hezouni pro mé frustrované já.:D). Ale je docela sranda, jak vážně vypadají jako bráchové a předvedli vcelku důstojné výkony v rolích, které se s nim odteď ještě chvilku potáhnou (takže teď už si u Nedbala nevybavím hlavně jenom Vánoční příběh a Krakonoše z konce minulého roku.:D). Řemeslná stránka je zdařilá a při přestřelkách, nahánečkách a honičkách bezvadně duněl zvuk po celém kině. Za emoce mě tady vzaly ale hlavně třeba scény s hraním na piana nebo výslechy rodiny. Celkově rodinná linka tady pro mě měla největší potenciál. Vše okolo samotných bratrů na mě možná naopak působilo trochu odtažitě a nepíšu to úplně rád. Notabene, když je ten jejich příběh plný štěstí tak vděčný. I tak si myslím, že oskarové ambice zůstanou nenaplněny. Stejně jako mé ambice nad čtvrtou hvězdu. Je to v pořádku udělané, ale asi mi tam něco chybělo a nedokážu přesně říct, co. Ale možná změním názor, až někdy uvidím podruhé. ()
Galéria (28)
Zaujímavosti (20)
- Ve chvíli, kdy přichází vyšetřovatel (Stefan Konarske) na velitelství (cca 41. minuta), má na výložkách tři hvězdy v řadě. V další scéně v kanceláři a i předtím v autě má hvězdy do trojúhelníku. (Topper.H)
- Režisér Tomáš Mašín pustil film i samotnému Josefu Mašínovi – dovezl mu ho do kalifornské Santa Barbary, kde samotný Josef v době promítání filmu žil. Vyjádřil se, že byl se snímkem spokojený, ale opak byl pravdou. Josef později prohlásil: „Postavy ve filmu nesou naše jména, ale jinak v nich sebe ani bráchu vůbec nepoznávám. Film vypravuje nějaký příběh, ale ten rozhodně není náš.“ (L.E.O)
- Ve chvíli, kdy se Ctirad (Jan Nedbal) s Josefem (Oskar Hes) vydávají na tancovačku (přepadení fízlárny v Chlumci), si Ctirad v pokoji před zrcadlem upraví uzel kravaty. Uzel má dotažený ještě ve chvíli, kdy se plíží okolo spící matky (Tatiana Dyková). Matka Ctiradovi po procitnutí v následujícím záběru stejného obrazu před odchodem upraví úplně volný uzel na kravatě. (mikulin)
Reklama