Réžia:
Martin RittKamera:
James Wong HoweHudba:
David RoseHrajú:
Paul Newman, Fredric March, Richard Boone, Diane Cilento, Cameron Mitchell, Barbara Rush, Peter Lazer, Margaret Blye, Martin Balsam, Skip Ward, Frank Silvera (viac)Obsahy(1)
Hrdinou amerického westernu, odehrávajícího se koncem osmdesátých let minulého století, je bílý muž John Russel, přezdívaný Hombre. Jako dítě byl unesen rodičům a vychován mezi indiány. Přestože byl později bělochy vysvobozen a přijal i jméno svého pěstouna, nikdy si mezi bílými nezvykl. Příběh se odehrává v době, kdy byl americký západ bělochy již zcela dobyt, a zbytky původního obyvatelstva přežívaly, nahnány do nehostinných rezervací. Hombre, uvědomující si zločiny páchané bělochy na Indiánech, bělochy opovrhuje a vrací se ke svým rudým bratrům do jedné z rezervací. Přes své opovržení se však statečný muž postaví na obranu bělochů, přepadených cestou dostavníkem bandou krutých lupičů. A když banditi, kteří mají zálusk na kufřík správce indiánské rezervace plný nakradeného bohatství, odvedou do pouště jako rukojmí správcovu ženu, vydá se v čele ostatních cestujících za nimi, aby se ji pokusil zachránit. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (243)
Zcela průměrný western, který v ničem nevyniká. Je to jen další z řady amerických "dostavníkových" westernů. Dějově velmi chudé a nudné a ani herci to nezachrání. ()
"Lidem se musí pomáhat tehdy, když to potřebují!" Tedy western... Na jednu stranu ano, na druhou bylo hlavním posláním filmu sdělení o útlaku původních indiánských obyvatel. A tahle forma, zvláště v podání charismatického Paula Newmana, se rozhodně povedla! "Říkám to proto, že je to pravda!" ()
Jako v životě, za dobrotu následuje spravedlivý trest, všichni chtějí všechno, ale udělat to musí někdo jiný...jako malá holka jsem u tohoto filmu hodně trpěla, nechtěla jsem, ať té ženské Hombre pomáhá, vždyť tam měla "skvělého" manžílka, ne? ()
nějak mě ty westerny poslední shlédnutí nudí víc a víc.... od tohodle jsem taky čekal víc ()
Nejen nostalgická záležitost. Kdysi jsem viděl v kině jako film na 70 mm, takže už jen z toho byl dojem ohromující. Po letech je to stále western, který má úroveň a má co říci. Newman vynikající v roli nemluvného samotáře a všichni ostatní mozaikou všech možných charakterů, převážně těch horších. Ve své době western trochu neobvyklý. Je více konverzační a přesouvá se od zjednodušených dobrodružství a divokých přestřelek k reálnému životu opravdových obyvatel. A přináší nový pohled na situaci původních obyvatel a na pozici těch "migrantů". Je to prostě film, který se dá viděl vícekrát v životě. ()
Hlavní protagonista s nezvykle realistickým myšlením. Stojí za vidění. ()
Malo to myslienku, malo to dej... Asi prvy fully-American film, ktory sa stavia na stranu Indianov. ()
Hombre je asi najväčší flegmoš ktorý sa vo westerne objavil, skvelý Paul Newman. ()
Až na tu absudrdní nesmrtelnost záporných postav, která závěr filmu nasměrovala tak trochu k něchtěné komedii, je to opravdu vynikající záležitost. ()
Na to, že film mal byť posolstvom o ľudskej tolerancii a potrebe vzájomnej pomoci, vyznel až príliš strojene a nešikovne. Naivnosť scenára, chabé vykreslenie psychológie hlavných postáv, to všetko bije do očí, ak mravoučnému kázaniu o vtedy aktuálnych rasových predsudkoch Ameriky dominuje povrchnosť. Typický western 60-tych rokov a žiaľ len jeden z mnohých. ()
John Russel je hodně netradiční hlavní hrdina pro western. O to víc mě Paul Newman bavil. Nedokážu si představit lepšího představitele bělocha vychovaného indiány než je on. Ta lhostejnost, apatie a nezájem o všechny lidi kolem kromě sebe samého bez jediné výčitky svědomí je úžasná. "Dejte mi váš nůž, víc od vás nechci. - Chcete toho ode mě mnohem víc." Věru napínavý konec. ()
Western ako žáner nemám veľmi zmapovaný, ale dobre, že som sa dostala k tomuto žánrovému výkvetu. Herci skvelo zahrali svoje charakterové role.Je to o morálke, odvahe, česti a podobne, ale to patrí k žánru. asi SPOILER---Text distribútora je trochu pomýlený, lebo Hombremu nešlo vôbec o tú bielu ženu, ale stále len a len o Indiánov. A to bol aj dôvod, prečo nakoniec zišiel dolu schodmi, za jej rukojemníkmi. Chcel totiž, aby sa ukradnuté peniaze dostali späť k ich majiteľom. ()
Tak tohle určitě patří mezi westernovou špičku.Vše na své pozici.Hlavní hrdina(skvělý Paul Newman),správný přítel(výborný Martin Balsam),odporný padouch(Richard Boone) a pak především scénář,režie a některé scény,které doslova braly dech. ()
Western s morálnym presahom, menej akčný, trošku komorná dráma. ()
Eeeej Hombre!!! Tak tohle oslovení mi v hlavě ještě nějakou dobu zůstane. Paul Newman opět výborný a přes svou uzavřenou povahu samozřejmě nejsympatičtější postava z celého filmu. Jedinou výtku bych ale přece jen měl - a to sice zbytečnou zdlouhavost, která mírně uškodila Paulovu mistrovskému herectví, ale i tak jeden z nejlepších westernů své doby. ()
Modrooký rádoby indián ma pobavil hneď v úvode, keď len kvôli tomu, aby trochu zapadol medzi tých skutočných, ho maskéri umne zadrbali pieskom po ksichte😂😂, jaj bože. No dosť bolo. Poďme recenzovať. Neviem no, podľa mňa nezáživný príbeh o flegmatickom až extrémne ľahostajnom (ne)apačovi v podaní Paula Newmana. Neprávom vysoko hodnotený a určite nebude patriť medzi westerny, ktoré si chcem pamätať. Malo to prázdne, nebojím sa povedať zbytočne dialógové scény, bez zmyslu, bez cieľa. Tvárilo sa to ako klasika, ale ... Trocha sa to zlepšilo asi v polovici, keď sa udiala prakticky najdôležitejšia časť filmu. Prišla slušná westernová akcia a dostalo to náboj. Prekážal mi aj dabing, najmä nevhodne zvolený hrubočizný hlas pre mladého holobriadka. Chcelo to byť drsné a klasické, ale bolo to len slabé, nudne ukecané. Páčila sa mi posledná prestrelka. Dávam tri, ale ani o piaď viacej. Vždy lepšie ako Malý veľký muž s Dustinom. Ejjjj Ombréééé!!!! ()
Průměrný koukatelný western se skvelým Paulem Newmanem. klasická zápletka kdy banditi přepadnou dostavník plný cestujících, ale vždy banditům se něco musí zkomplikovat:-) ()
Už to tady někdo psal Paul Newman rulez! ()
Plakám! ()
Paul Newman v roli Johna Russela, který byl jako chlapec unesen Apači, následně se jej ujal starý pan Russel, ale on se pak raději vrátil zpátky mezi své indiánské soukmenovce, protože se mu v civilizaci nelíbilo. A tak společně se svými indiánskými bratry nahání divoké koně. Jednoho dne mu mladý Billy Lee přinese zprávu, že se má zastavit za majitelem dostavníků Mendezem, a že už není nutné nahánět divoké koně, protože dostavníky nahradila železnice. To byly ty časy, kdy na Divoký západ postupně přicházela civilizace. Od Mendeze se dozví, že po panu Russelovi zdědil penzion, a že pro něj bude lepší se konečně vrátit mezi bílé. „Je lepší být Mexikánec než bílý Apač“. Posléze má John na baru menší potyčku s dvěma bílými zmetky, kteří obtěžují jeho indiánské kamarády. Jeden z nich dostane do držky a odejde se slovy, že jednou si ho najde a zabije ho. Poté se John vydá do penzionu, který řídí velice schopná, životem zkušená a celkem zachovalá žena Jessie Brownová. Ta má románek s místním šerifem a vedení penzionu zvládá skvěle. John se rozhodne penzion prodat, čímž přijde Jessie o práci a šerif nemá zájem si ji vzít, protože žije příliš nebezpečný život. Nezbývá jí nic jiného než odjet z městečka pryč. Na penzionu také přebývá mladý manželský páreček – již zmíněný Billy Lee se svou lenivou, věčně nespokojenou a povalující se blonďatou ženuškou Doris, která by tohle místo uprostřed prérie také ráda opustila. U Mendeze se pak objeví zámožný pár – starý doktor Favor a jeho mladá, opět hezká žena Audra, kteří mají spoustu peněz a zaplatí si celý dostavník a o spolucestující nemají nouzi. Na poslední chvíli se objeví nepříliš důvěryhodný člověk, surovec a bandita Grimes, na kterého však nezbylo místo, a chce si vzít lístek od Johna, nakonec však okrade nebohého vojáka, který se Johna zastával. A celá tahle partička vyráží na dlouhou cestu prérií, která – nečekaně – nebude úplně bez potíží. John se chová naprosto chladně a na nikom mu nezáleží, protože pohrdá bělochy za to, že kradou Apačům území a někteří z nich nejen to, ale také peníze na jídlo, například doktor Favor. Paní Audra toho o nich ví dost, protože se sama zabývá „indiánskými záležitostmi“. Ti dva Apači celkem pohrdají, a obzvláště nechutné jim přijde, že jedí psy. John jim jasně vysvětlí, že je to kvůli hladu a že ona sama by hladová snědla psa i s chlupy. Naši zazobaní pasažéři chtějí, aby ten „bílý Apač“ cestoval na kozlíku s kočím Mendezem. Tuto urážku přijde celkem chladně, jako všechno. Ženský si spolu celkem rozumějí, drbají o chlapech, Doris není spokojená v manželství, Audra si stěžuje na stáří a křečové žíly svého manžela a jediná Jessie je realistka, správná ženská, která chlapům rozumí. Obzvláště v dnešní době je takových ženských jako šafránu. Potíže na sebe nenechají dlouho čekat, a ačkoliv se náš dostavník vydá méně známou cestou, tak si je stejně Grimesovi banditi najdou, okradou je o vodu a unesou Audru, která si prožije své peklo. John nenechá nic náhodě a dva opozdilé bandity zastřelí, s jedním z nich se již setkal v baru. Následuje celkem nebezpečné dobrodružství v rozpálené arizonské prérii, kde je voda nad zlato a kde se vám dostane písek úplně všude. Pan doktor má navíc zaječí úmysly, což se nelíbí Johnovi, který si přeje, aby se ukradené peníze dostaly zpátky k indiánům. Ačkoliv byli Johnovi vlastně všichni lhostejní a neznal emoce ani soucit, tak je přece jenom jediný, který se ve zdejší drsné krajině vyzná a má jisté bojové zkušenosti – umí střílet a nebojí se použít zbraň. I když to jeho samaritánství na konci bylo těžko uvěřitelné tak se mi film líbil díky pomalému a klidnému tempu, promyšlenosti jednotlivých postav a spoustě životních mouder, které v něm zazněly. Westerny prostě mají své kouzlo. Váhám nad tím, zda byl větším záporákem bandita Grimes, který sice okrádal, ale v zabíjení se očividně příliš nevyžíval, nebo ten zlodějský doktor, který nebyl schopen se ani zastat vlastní ženy, ani se pokusit o její osvobození a celkově mu byl její osud lhostejný. () (menej) (viac)