Barokní srdce Evropy
Obsahy(1)
Prahu dnes vnímáme rovným dílem jako gotickou i barokní. Gotiku symbolizují kamenné věže, baroko kupole. V této epizodě se dozvíme, která barokní kupole byla v Praze tou první. Podrobněji se seznámíme s tvorbou nejvýznamnějších barokních architektů, kteří působili na našem území. Podobu Prahy výrazně ovlivnil například Francouz žijící v Římě – J. B. Mathey. To on do Prahy přinesl svěží vítr nové architektury. Kromě několika staveb v centru města je autorem i Trojského zámku. Mnoho architektů přicházelo také z Itálie nebo Vídně. Alliprandi ve své architektuře odrážel vliv vídeňského dvora, jak vidíme třeba na zámku Liblice nebo na kostele barokního špitálu v Kuksu či v Litomyšli. K dalším hvězdám barokní architektury střední Evropy patří otec a syn Dientzenhoferové, kteří postavili velké množství významných staveb. Od unikátního souboru venkovských kostelů na Broumovsku, přes zámeckou kapli ve Smiřicích, až k nejslavnějším pražským kostelům. V záplavě cizích jmen vyniká jméno Františka M. Kaňky – pozoruhodné postavy naší architektury, jednoho z nejproduktivnějších autorů vůbec. Uvidíme několik jeho staveb, ale také jednu z nejkrásnějších palácových zahrad světa – pražskou Vrtbovskou zahradu. (Česká televize)
(viac)Recenzie (7)
Třetí díl je stejně tak krásný jako byl ten první. Už to není jen to pouhé vizuální představení těch nejkrásnějších barokních památek u nás. Podobá se hodně tomu druhému, jenž byl o šlechtě, která nechala barokní památky stavět. Tento třetí díl je o samotných stavitelech. Většinou to byli Italové, semtam nějaký ten Čech a jeden Francouz. [69. hodnocení, 6. komentář, 86%] ()
Některé díly se tak trochu prolínají a částečně opakují, a některé "srdcovky" každého z nás tam zase nutně musejí na druhou stranu chybět, což je asi pochopitelné. Já jsem třeba očekávala, že u F. M. Kaňky bude zmíněn klášter na Karlově. Ale neviděla jsem ještě zbývající díly. ()
Koukám, že mi tu někdo vzal písmena z klávesnice. Už u druhého dílu jsem přemítala nad tím, v jakém stavu některé točené památky jsou. Jinak se opět jedná o zajímavý (logický) pohled, odrazový můstek pro ty, kteří chtějí pátrat více. Obrazově se neliší od dílů předchozích. Líbí se mi to hodně a nejvíc se těším na šestý díl, kde bude i náš zámek a můj oblíbený, srdcový Vranov nad Dyjí. ()
Co na tom, že většina mistrů nebyli Češi? Zřejmě se jim tu líbilo a proto tady tvořili. To že některé památky nejsou v úplně nejlepší stavu je sice bohužel realita, ale vzhledem k minulosti se tomu nedá divit. A jenom nadávat na to, že jsme kulturní barbaři a všechnu kulturu tu vytvořili cizinci mi tedy přijde ubohé. A jestli se to tedy někomu nelíbí, tak si myslím, že má dostatek prostoru k tomu aby šel a začal s tím něco dělat. To jen tak naokraj k některým nespokojeným komentátorům zde. Jinak co se týče této epizody, nelze než opět pouze chválit. ()
V podstatě vše o dnešním díle jsem napsal už v komentáři k prvnímu dílu tohoto pořadu nazvaném Barokní šálení. Je smutné sledovat jak se Češi odmítají starat a pečovat o kulturní bohatství Italů a Němců, které tu zanechali. Většina těch barokních staveb, zejména sakrálních je neuvěřitelně zřízená, a nebýt F.M. Kaňky, tak se Češi v podstatě barokní kultury na našem území neůčastnili. Škréta si v sedmnáctém století jako malíř udělal taky trošku zářez, ale vedle množství skvělých světských a sakrálních staveb na našem území je mnohem férovější napsat, že čeští barokní tvůrci neexistují, a současníci, díla zahraničních barokních titánů nechávají na našem území napospas osudu. Smutný pohled na českou kulturní ignoranci trvající již tisíc let.XXXX FuListere, ty kokote - ti nečeští tvůrci tu byli proto, že Češi by ty stavby nikdy nepostavili!!! Neuměli to, ty idiote!!! Ne proto, že by se jim tu líbilo. To že jsou dnes tak zplundrovaný, tak za to můžou nekulturní hovada jako ty.👎🏿 Jen tak na okraj pro nevzdělané zmrdy zde v komentářích.😉 ()
Viděl jsem poslední dobou několik kvalitních dokumentů zahraniční výroby. Některý byly opravdu skvělý. Na těch nejlepších je od prvního pohledu znát, jak drahá musela jejich výroba být. Natočit v českých poměrech nějakej film tak, aby se k těm nejlepším v Evropě alespoň přiblížil, je velkej kumšt. Proto dávám opět plný počet hvězd. Protože pro mě osobně je dobrý dokument či film obecně ten, u kterýho nemyslím na nic jinýho. A po skončení ve mně ještě nějakou dobu zůstává silný dojem. V tomto díle mě dostal způsob jakým je natočený Broumov. Je tam jeden dlouhej pomalej přelet přes město a klášter a je doprovozen takovu hudbou, že mi z toho přeběhl mráz po zádech. ()
Reklama