Réžia:
Martin ScorseseKamera:
Michael BallhausHudba:
Elmer BernsteinHrajú:
Daniel Day-Lewis, Michelle Pfeiffer, Winona Ryder, Richard E. Grant, Alec McCowen, Geraldine Chaplin, Mary Beth Hurt, Stuart Wilson, Howard Erskine (viac)VOD (2)
Obsahy(1)
New York 1871. Lepší společnost té doby vytvořila "svět s takovou rovnováhou, že jeho harmonii mohlo zničit pouhé zašeptání". Společenská smetánka se řídila pevnými (byť nepsanými a nikdy nevyslovenými) pravidly a rituály, které přísněji než zákon určovaly, co je "vhodné" a co ne. V tomto prostředí se pohybuje mladý právník Newland Archer a jeho snoubenka May Wellandová, mladinké nevinné stvoření, které je dokonalým produktem své třídy. Newland i May ctí konvence a tradice, jejich manželství je vhodné a žádoucí, jejich budoucnost daná. Do svatebních příprav však jako blesk z čistého nebe vstupuje rušivý prvek. Z Evropy přijíždí hraběnka Olšenská, krásná přitažlivá žena, společensky málo přijatelná, ale nespoutaná konvencemi a nabízející okouzlenému Newlandovi tušení jiného, svobodnějšího světa. Vášnivá (byť platonická) láska těchto dvou lidí však nemůže dojít naplnění, aniž by její protagonisté zničili vše, co je jejich společnosti svaté. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (218)
Až příliš do sebe ponořené. Docela narcistické a ne tak strhující. 58%. ()
Oscar 1 : Kostýmy + 4 nominace: Herečka VR - Winona Ryder, Výprava, Hudba, Scénář - A ()
Film mi připadal jednak neúnosně dlouhý a jednak hrozně rozvláčný (což spolu asi celkem souvisí). Ani příběh mě moc nezaujal, pouze zpracování, kostýmy, hudba a technická stránka filmu + herecké výkony drší tento film kousek nad tenkým ledem. Nominaci na Oscara za scénář opravdu moc nechápu, ale je možné, že jsem některé zkryté kvality přehlédla... Každopádně u mě jsou to 3 hodně slabé hvězdičky. ()
„Chci, a nemohu.“ Přes dvě hodiny filmařské elegance, ke které se podaří dozrát jenom nemnoha režisérům. Neměl jsem dojem, že by zápletka byla konvenční a pouze zpracování mimořádné. Z průměru se vymyká obojí a obojí logicky doplňuje Scorseseho filmografii. Vlastně to je další z jeho filmů o násilí a organizovaném zločinu. Jenomže o násilí skrytém, neprojeveném a zločinech stejně takových. Pravidla chování určují klany, třebaže ne mafiánské, nýbrž rodinné. Kdo nechce ztratit renomé, a na ničem jiném jako kdyby ani nezáleželo, nesmí skutečnost nejen vyřknout, nesmí ji ani myslet. Postavy si ubližují slovy, či spíše tím, že se jim vyhýbají. Jejich pravé záměry a potlačené touhy nám stejně jako v knize odhaluje upřímná vypravěčka, fyzicky nepřítomná a přesto všudypřítomná průvodkyně dnes tak vzdáleným světem newyorské smetánky konce 18. století. Říká, co si postavy říct neodváží. Společně s prostředím promlouvá za mlčící hrdiny (domníval jsem se, že do detailu promyšlená práce s barvou, rekvizitami a rozmístěním figur odešla s klasickým Hollywoodem – naštěstí ne). V diegetickém světě přejímá roli ženy, která nehodlá zatajovat poznaný stav věcí, hraběnka Olenská. Nechce být další obětí společenských konvencí, další poslušnou milující manželkou. Nemá ovšem imunitu, která by ji před dopadem její bezprostřednosti uchránila. Moc spasit ji náleží Newlandovi, rozežíranému zevnitř nutností volby mezi ženou říkající pravdu a ženou říkající pouze to, co se sluší. Díky vypravěčce, (post)moderním vypravěčským postupům (dopisy čtené do kamery, režisérovo sebereflexivní cameo coby fotografa, toho, kdo životy postav zaznamenává) a pečlivému vedení naší pozornosti (hudbou, zviditelněním slov, střídmým použitím detailů a „archaické“ clony) se o postavách přehledně a srozumitelně dovídáme více, než jim samotným umožňovala doba a prostředí, v němž žily. Věk nevinnosti nás za pozornost mu věnovanou odměňuje více než milostná dramata soustředící se zejména na povrch, pod nějž nenahlíží. Aniž by tím ztratil na emocionální síle příběh o násilí, které dennodenně pácháme dodnes. Jenom si už tolik nebereme servítky. Z filmů Martina Scorseseho jde pro mne momentálně o číslo jedna. 90% Zajímavé komentáře: Faidra, ripo, Ajantis, MontyBrogan ()
Vydařené kostýmní drama, vypovídající o společnosti a morálce z přelomu 19. a 20. století. Mí oblíbenci Day-Lewis, Pfeifferová a Ryderová jsou vynikající, ale zdá se mi, že na to, jak je film dlouhý, mohl být děj více rozvinut a propracován. ()
Je mi jasný, proč se o tomhle filmu ve filmografii Martina Scorseseho moc nemluví. Věk nevinnosti je totiž po příběhové stránce neskutečná nuda, kterou zachraňuje snad jenom on tím, jak ho natočil. Třeba to vyprávění Michelle Pfeiffer bylo to nejzajímavější na celém filmu. Jenže ani on a ani ona nezachrání celkový příběh. Stačí si do toho roku představit, že koukáte na film ne z New Yorku, ale z anglického venkova a musí Vám bejt všecko jasný. Tenhle film měl na to, aby mi způsobil obrazovou lobotomii mozku. ()
║Rozpočet $34miliónov║Tržby USA $32,255,440║Tržby Celosvetovo $38,400,000║ pekné ale príbehovo to patrične nestrihne, nenasýti a nemá to ani žiadne silnejšie výkyvy celé sa to nesie v jednej hladine /50%/ ()
Mistr Scorsese timto filmem dokazuje, ze mu neni cizi zadny zanr a je vzdy naprosto skvely. ()
Scénář: Jay Cocks, Martin Scorsese .. New York, rodné město Martyho, má spoustu obyvatel, zajímavou historii a tím dává neomezenou inspiraci. Ovšem doba smetánky, konzervativců a jejich suchá zábava není zrovna mé nejoblíbenější téma. Scorseseho režijní přístup a postupy jsou velmi zřejmé. Vše postupně popisuje a poutavě vysvětluje, zde je k tomu opět použit myšlenkový komentář jedné z postav. Skvělá je taktéž práce kamery a výpravná stránka včetně kostýmů. Filmařské hledisko je tudíž bezchybné. Některé pasáže jsou ovšem dosti protahované a tím pádem nudné. A to místy tak, že to nezachrání ani skvělí herci a už zmíněné kvalitní zpracování. ()
Plytkost děje asi nepopře nikdo, jenže když se do toho zakoukáte, musíte uznat že Scorsese je prostě Pan Maestro. Přesto dávám přednost jeho gangsterským opusům. Holt škoda, že nejsem ženská, to bych si ten film užil asi ještě víc. ()
rozpočet : $34 million tržby americke : $32,255,440 ()
Přestože Scorsese nikdy předtím ani potom do smutně romantického žánru nezabrousil, vyšla mu tahle dobovka skvěle. Dialogy hlavní trojice zraňují, povznášejí i napínají a nebýt pozvolná stopáž až příliš štědrá, zamířila by proplouvající loď ještě dál. ()
Scorseseho starý New York podruhé na mě nezabral se svou podivnou osudovou love story, byl jsem ale (jako v případě Gangů, jen na opačné straně společenského spektra) vtažen do prostředí tehdejší ultra-privilegované "Gilded Age" (#329) smetánky, se vší svou okázalostí, strojeností, povrchností, konvencí, prázdnotou a přetvářkou. Toť velmi zvláštní, fascinující svět "jednoho procenta" a ano, na pohled byl ten film skvělý. Druhá velká deviza DDL a jen další z jeho suverenních proměn. Vykrystalizovat finální část v nějak uspokojivý, uzavřenější dojem (mohlo fungovat v knižní předloze), pálím o tu hvězdu víc bez nějakých pochyb. Můžete se nudit, může vás to unést, doporučuji nepřehlédnout. "It seems stupid to have discovered America only to make it a copy of another country." ()
Když člověk nemá tu správnou náladu, může na něj VN působit rozláčným a únavným dojmem, pokud ale trávíte zimní sobotní večer ponoření do ušáku a myšlenek na časy uplynulé, je příběh o starých a nezlatých časech a lásce tak decentní, že ji postřehnete jen z tichého šepotu hedvábí šustícího o korzet, tím pravým pohárem svařeného vína.Jako vždy výborná kreace Day-Lewise coby muže, jehož snaha se bez skandálu vyvléci z navléknutého postroje je předem odsouzena k nezdaru, a Pfeifferové jako subtilní femme fatale. ()
Od mého oblíbence - Martina Scorsese bych zrovna takový film nečekal, chyběla mi tam nějaká mafie :) Ačkoliv se ze začátku zdálo, že tento vizuálně výborně zpracovaný film nás pěkne příjemně, pomalinku a inteligentně protáhne nějakou (ne)šťastnou láskou, po chvíli to začalo mírně nudit. Jednoduše, když to zbagatelizuji - příliš dlouhá stopáž a málo děje. 7/10 ()
Vážně bych nepoznal, že v tom má prsty Scorsese... To ale samozřejmě není nutně mínus, jen mě to překvapilo. Nenápadný film, který své kvality nijak nevykřikuje, ale rozhodně je má. ()
Po dlouhých letech jsem to (konečně!) docenila. Síla těch emocí mě málem zabila. ()
(1001) Citově vyčpělé, dlouhé a prázdné. ()
Historické kostýmní melodrama o nenaplněné lásce dvou příslušníků společenské smetánky New Yorku 2. poloviny 19. století. Jakkoliv se v komentářích objevují výhrady tu k délce, tu k "vyprázdněnosti a unylosti", osobně myslím, že v kvalitách scénáře a jeho zpracování slabina snímku netkví. Naopak, tak pečlivá psychologická drobnokresba a promyšlená stavba příběhu se určitě často nevidí. Díky rozpočtu a Scorseseho režisérským schopnostem představuje Věk nevinnosti navíc skutečně působivou ukázku života měšťanské elity šatníkem dam počínaje a honosností buržoazních sídel konče. Ano, ten film nikam nespěchá a dobrodružství, erotiku nebo napětí musíte hledat v jiných žánrech a titulech. To ale není chyba Scorseseho ani jeho štábu. Můj odstup a skromnější hodnocení je spíše "ideologického" charakteru. Není mi mezi těmi zazobanými snoby, pokrytci a manipulátory zkrátka dobře. Nemám sympatie ani k ústřední dvojici, která o svém osudu konec konců rozhodla sama. Pokud se rozhodnete prodat za šlechtický titul a naplnit očekávání rodiny a společenské konvence, musíte zároveň něco obětovat, minimálně osobní svobodu a citové naplnění. Oba měli na výběr, ne že ne, ale nedokázali překonat limity vlastní společenské třídy. Prodali se a minimálně Newlanda to evidentně moc nebolelo. Scorsese se na své kalkulující měšťáky dívá spíš s vlídným porozuměním, než aby bodal a kousal po vzoru společensko-kritických autorů. V jeho podání je to spíš romantický příběh nešťastné lásky než společenské drama o dobové třídní morálce. Tenhle příběh bych si s chutí dal ještě jednou, ale ve stylu Guye de Maupassanta... Celkový dojem: 65 %. ()
Umím si představit, že na papíře to fungovalo dokonale, ale jako film je to povrchně řečeno nuda k posrání. Resp. v mém případě nuda k usnutí. Což u Martyho dost zamrzí. ()
Reklama