Réžia:
Bryan SingerScenár:
David HayterKamera:
Newton Thomas SigelHudba:
Michael KamenHrajú:
Hugh Jackman, Patrick Stewart, Ian McKellen, Famke Janssen, James Marsden, Halle Berry, Anna Paquin, Ray Park, Rebecca Romijn, Bruce Davison, Shawn Roberts (viac)VOD (4)
Obsahy(1)
Mutanti sú ľudia s nadprirodzenými schopnosťami, ktorých odlišnosť sa prejavuje až v puberte a spôsobuje ju evolučný skok ľudského druhu. Cynický dospelý Magneto, ktorý ovláda kovové veci pomocou magnetického poľa očakáva vojnu medzi príslušníkmi svojho druhu a obyčajnými ľuďmi. Jeho bývalý priateľ Charles Xavier (Patrick Stewart) presadzuje zase mierové spolužitie. Magneto (Ian McKellen) chce pomocou špeciálneho žiarenia zmeniť na mutantov mocných tohto sveta, ktorí sa zídu na zasadnutí OSN. On i Xavier majú suitu bojujúcich mutantov, ktorí medzi sebou bojujú. Cieľom Xaviera a jeho pomocníkov (X-Men) je zabrániť katastrofe a zachrániť mladú mutantku Rouge (Anna Paquinová), ktorá má proti svojej vôli poslúžiť Magnetovým cieľom... (TV JOJ)
(viac)Videá (1)
Recenzie (880)
V niektorých momentoch až okato kričalo do očí, že námetom boli komiksové zošity. Pastva pre oči pre každého milovníka sci-fi. Aj napriek násilnostiam film ako celok pôsobil nenásilne, verím že i vďaka skvelým výkonom Iana McKellena, stelesňujúceho zlo na jednej strane a Patricka Stewarta, ktorý je vodcom klaďasov. Avšak ešte o polovicu ich prevýšil famózny Hugh Jackman v úlohe Logana - Rosomáka. Neviem však, či bolo práve najšťastnejším riešením v českom dabingu používať preklady typu : Rosomák, Šavlozubý a hlavne Bouře. Ešteže Mystique nepreložili ako Mystická ... ))) 4 * ()
Vyspělá komiksová adaptace, která si z "hříček" Burtona a spol. nebere příklad a na místo toho se snaží z komiksové předlohy vymáčknout bytelný a "vážný" film. X-Men mají solidní zápletku, která těží ze sci-fi prvků zakotvených v reálném světě, sympatické a dobře rozvrstvené postavy a vyvrcholení, které příběh zdaleka neuzavírá, ba naopak vybízí k pokračování. Všechno to v pevném a zručném vedení výborného Bryana Singera a masy diváků nemohou zůstat neuspokojeny. Vytknout bychom snad mohli určitou přímočarost, 94 minut je na epické sci-fi poměrně málo, takže nějaké rozšíření dějových linek by nebylo na škodu. 8/10 ()
Studené (vizuálně) a dějově velmi přímočaré (pozoruhodně krátká stopáž) s přihlédnutím k tomu, kolik hlavních hrdinů se nám zde vlastně představuje. Singerova režie je chytrá a zručná a tímhle dílem nastartoval jednu z nejlepších komiksových ság. Každá z postav je zajímavá, atraktivní a emocionálně přitažlivá, takže si snad každý divák musí najít své oblíbence. Technicky samozřejmě v pořádku, ačkoliv oproti dalším dílům je krásně patrné, že dostaly razantně přidáno z kasičky (filtry, nabušené efekty). Nejen proto působí jednička X-menů příjemně komorním a minimalistickým dojmem a jde úplně jiným směrem, nežli megafilmy typu Avengers, či Batman. ()
Namiesto treskúcej akcie medzi jednotlivými mutantmi sa Singer rozhodol pre prepracovanejšie vzťahy a charaktery jednotlivých základných postáv ako sú Profesor X (Charles Xavier) - výkonný telepat, Magneto - telekinetické schopnosti týkajúce sa všetkého kovového, Mystique - schopnosť kompletnej zmeny vizáže vrátane hlasu, Jean Grey - podobné telepatické schopnosti ako Profesor X zatiaľ nerozvinuté ale i telekinetické schopnosti akýchkoľvek objektov, Cyclops - laserový pohľad, Storm (Ororo Munroe) - ovládanie počasia, Rogue (Marie) - okamžité zneškodnenie nepriateľa iba dotykom a prebratie jeho schopností v pomere 1:60, Wolverine - schopnosť okamžitej regenerácie a možnosť vystrčenia nožov z rúk, Sabretooth - veľká sila, niečo medzi zvieraťom a človekom so zvieracími zmyslami, inak Wolverinov úhlavný nepriateľ. V škole však čakajú ďalšie esá ako Iceman - schopnosť zmrazovania a vytváranie ľadu, Pyro - telekinetické ovládanie ohňa avšak nie jeho vytvorenie, Kitty Pryde - schopnosť prechádzania cez pevné predmety s možnosťou prenesenia tejto schopnosti na kohokoľvek a čokoľvek čo je s ňou v priamom kontakte. Ďalej sa Singer vykašľal na pestrofarebné kostýmy, ktoré by sa k tomuto nadmieru realistickému spracovaniu zrejme nehodili (zaujímavé je, že pri skupinke zlých mutantov to nevadí, Magneto pobehuje v plášti s prilbou, Mystique je pokrytá modrými šupinami po celom tele, Sabretooth v zálesáckom otrhanom kabáte). Na postavách Rogue a Wolverina skvele zobrazuje pocity zmierenia sa s ich schopnosťami - Rogue sa nesmie nikoho dotknúť bez toho aby tej osobe ublížila, Wolverina každé vysunutie nožov bolí. V X-menoch Singer prvýkrát predviedol ako natočiť akčné scény. Žiadny zbesilí strih. Pekné dlhé zábery ktoré vyniknú hlavne pri ladnom štýle boja Mystique s Wolverinom. Prečo tejto najvydarenejšej no nie najvernejšej adaptácii komixu neudeľujem i tú piatu hviezdičku? Pre záver. Kdežto v dvojke po ukoristení Cerebra a ovládnutí Profesora X išlo o životy všetkých mutantov ale aj ľudí, v trojke tiež len v menšom (no menšom počte) a na rozdiel od T3 sme sa tu aj dočkali vojny medzi dobrými a zlými mutantmi, tu išlo o životy pár bezvýznamných politikov ktorým by premena na mutantov len prospela keby to samozrejme Magneto dotiahol do konca a maximálne sme mohli prísť o Rogue. ()
Rok 2000 byl zásadní nejen kvůli faktu, že započalo nové milénium. Ještě před premiérou Spider-Mana Sama Raimiho totiž spíše tu pravou komiksovou horečku započali již v roce 2000 právě původní X-Meni v režii Bryana Singera. A to i přes to, že měli daleko k typickým komiksovým filmům současné doby. Od režiséra Obvyklých podezřelých a Nadaného žáka se ostatně nedalo čekat, že by natočil film pouze o souboji dobráků proti zloduchům. Přesto zůstávají původní X-Meni i po více než dvou dekádách v srdcích fanoušků a pro jakékoliv možné nástupce dokázali v roce 2000 nastavit laťku velmi vysoko. V roce 2000 vznikl velmi uvědomělý sci-fi film, který skutečně nesázel jen na boj proti zla. Xenofobie vůči mutantům, snaha i o záchranu těch, kteří mutanty nenávidí a především ústřední záporák, jehož motivace jsou do jisté míry pochopitelné. Už úvodní mrazivou scénou v koncentračním táboře se Singer dokázal dostat postavám pod kůži. Singer ostatně sám konfrontace mezi Profesorem X a Magnetem přirovnal k Martinu Lutheru Kingovi a Malcolmovi X. Oba bojovníci za práva afroameričanů, kteří ovšem používali radikálně odlišné prostředky. Už to naznačovalo, že jsou první X-Meni ambiciózní podívanou, která sice pořád musí plnit podmínky blockbusteru, přesto ovšem pořád tak trochu jinak. Velkolepostí jsou první X-Meni snadno překonatelní, z rozumných důvodů se ostatně Singer a spol. tehdy vykašlali na komiksové kostýmy X-Menů. Fanoušci tak možná budou nadále brečet, že nikdy Hugha Jackmana neuvidí v ikonickém Wolverinově žlutém kostýmu, nutno ovšem dodat, že sázka na klasické černé kombinézy byla v tomto případě spíše k prospěchu věci. Úsměvné kostýmy by k Singerově pojetí látky totiž prakticky nepasovali, dost možná by navíc mohli výsledný dojem z téhle zásadní komiksové adaptace obměnit. Stěžejní ovšem bylo, že je Singer schopný muž na svém místě. Ve velkém počtu postav tak dokázal Singer prakticky každé postavě dodat chvíli slávy, skvěle pracovat s příběhy stěžejních charakterů (Wolverine, Rogue, Profesor X, Magneto) a především dokázal z herců samotných vytěžit maximum. Hugh Jackman, Patrick Stewart i Ian McKellen jsou ostatně dodnes bráni jako ikoničtí představitelé, po kterých to bude mít jakákoliv náhrada těžká. Jackman jakoby se pro roli Wolverina narodil, už tehdy herečtí veteráni Stewart i McKellen poté dokázali prodat komplikovaný vztah Charlese Xaviera a Erica Lehnsherra. Především i onu nečernobílost pohledu, kdy by se dalo v jisté formě říct, že oba králové na šachovém poli by vlastně do jisté míry chtěli to samé. Jen jeden mnohem radikálnějším a nebezpečnějším způsobem. I díky délce 104 minut jsou první X-Meni tempově velmi zběsilí, přesto se vše stěžejní za tak krátkou dobu zvládne odvyprávět. Nejde přitom o to, že by konfrontace na nádraží či na Soše svobody nebyli super, zajímavější je ovšem v průběhu u prvních X-Menů především řešení toho, jaké to vlastně je žít s mutantím genem a především právě to, jak není automaticky povinné dívat se na Magnetovo Bratrstvo mutantů jako černobíle zlé figury. V roce 2000 tak rozhodně nevznikla bezduchá komiksová adaptace, Singer se naopak po svých předchozích projektech projevil jako ta nejlepší možná volba. V rukách Roberta Rodrigueze či Paula W. S. Andersona by rozhodně vznikli zcela odlišné filmy, především ovšem nejspíš o poznání méně intelektuální filmy. Vizuálně možná první X-Meni vyloženě nedokázali vyrazit dech, soudtrack Michaela Kamena byl přesto solidní a vizuální efekty především na tehdejší poměry byli solidní. A především nedokázali po více než 20 letech brutálně zestárnout. Šlo ovšem především o start série, která se do roku 2019 (rok, kdy studio Fox koupilo studio Disney a X-Meni se tak mohli vrátit domů k Marvel Studios) dočkala celkem 12 navázání a i díky tomu za sebou filmová série X-Men zanechala nesmazatelnou stopu, která bude v jistých formách žít i nadále. Už v roce 2000 bylo zadělané na velké věci. A v roce 2003 se X-Men 2 dokázal Singer překonat už úvodní scénou s Nightcrawlerem v Bílém domě. Ale to je povídání zase na někdy jindy..... () (menej) (viac)
Galéria (129)
Zaujímavosti (108)
- Jedná se o jediný díl série X-Men, v němž byly v českém dabingu použity překlady jmen jednotlivých hrdinů. (jh666)
- Při úvahách o obsazení Wolverina (Hugh Jackman) průběžně padala i jména jako Mel Gibson, Russell Crowe, Viggo Mortensen, Edward Norton či Keanu Reeves. (fannah)
- Roli Rogue (Anna Paquin) odmítla Natalie Portman. (fannah)
Reklama