Obsahy(1)
Televizní filmová trilogie natočená podle stejnojmenného světoznámého románu rakouského spisovatele Josepha Rotha "Pochod Radeckého". Román i film sledují osudy dvou příslušníků rodu von Trottů ze Sipolje - otce Františka von Trotty (okresního hejtmana) a jeho syna Karla Josefa (mladého c.k. důstojníka). Slávu rodu založil a baronský titul získal jejich předek (otec Františkův), slovinský setník, jenž s nasazením vlastního života v bitvě u Solferina zachránil mladého rakouského císaře Františka Josefa I. Román a film zachycují poslední roky habsburské monarchie, první světovou válku a vrcholí smrtí císaře Františka Josefa v prosinci 1916 a de facto zánikem podunajské monarchie. Atmosféra příběhu je tedy osudově poznamenána rozkladem starého světa a následným válečným běsněním. Životy obou protagonistů probíhají osaměle - otec (dlouholetý vdovec, strohý vysoký rakouský úředník) a syn (mladý, osamělý, citově deprivovaný poručík) k sobě jen těžko nacházejí cestu. Do života mladého Trotty vstupují dvě dramatické lásky - vdaná paní Slámová a po ní charismatická paní von Taussig, zralá dáma, která si dopřává poslední velké milostné dobrodružství s bláznivě zamilovaným lajtnantem, jenž by mohl být jejím synem. Krátce před propuknutím světové války se poručík Trotta ocitá v nejzapadlejší garnizoně v Haliči, kde se seznamuje s výstředním polským hrabětem Chojnickým (jeho honosné sídlo zde představuje zámek Kačina). Přichází však válka, lajtnant Trotta rukuje na frontu a osudy všech postav se tragicky uzavírají, stejně jako se uzavírá historie Rakouska-Uherska. (IdaHutt)
(viac)Recenzie (4)
Film se natáčel v Čechách (tuším mj. v Jihlavě, dále na zámku Kačina - k němu filmovým trikem přidali jezírko, ve kterém se koupala svůdná paní von Taussig). V epizodních rolích zde vystupují čeští herci, nejvýraznější úlohu získal vynikající Zdeněk Řehoř coby starý hejtmanův komorník "Žak". Axel Corti, špičkový rakouský TV filmař, režisér, scenárista, publicista, "rozhlasák", vytvořil Pochodem Radeckého svůj poslední majstrštyk. Bohužel, nestačil trilogii dokončit, jelikož během práce na filmu zemřel. Při natáčení zimních scén v Čechách v listopadu 1993 např. trpěl již vysokými horečkami a prožíval skutečný danse macabre, krátce poté skonal v prosinci 1993. Dílo potom dovedl do zdárného konce Gernot Roll. Trilogii jsem viděla dvakrát v televizi ORF, naposledy (snad?) na konci prosince 2002. Román je mou srdeční záležitostí a filmová podoba za ním nezaostává ani o krok. Je to úžasný zážitek! Exceluje především Max von Sydov. A Charlotte Rampling působí tak sugestivně a přitažlivě, jako snad nikdy dříve - a nikdy potom. Při poslední scéně (výjev v deštivé aleji u Schönbrunnu) jsem se doslova třásla citovým rozrušením. Nechápu, že tento skvost se nedostal alespoň na české TV obrazovky, zvláště když na něm spolupracovali i čeští herci. Proto doporučuji všem zájemcům: shánějte, kde můžete, a podívejte se na to! ()
Není myslím snadné převést dílo Josepha Rotha do televizní podoby a zachovat přitom smutek a slohovou velikost i pokoru jednoho z nejvýznamnějších evropských prozaiků 2O. století. Výzva pro zralého tvůrce se spolehlivým štábem a herci. Při sledování "Pochodu Radeckého" jsem si vychutnával poměrně vzácný pocit hrdosti na to, že se natáčelo (také) u nás a s našimi lidmi před i za kamerou. (Z těch prvních si zaslouží zmínit především Zdeněk Řehoř v malé, ale výrazné roli Jacquesa.) Zajímavá je spoluúčast čtyř Francouzů, z toho tří známých spisovatelů, na scénáři. Preisnerova hudba se nepředvádí, soucítí. ()
Skvěle natočeno a nadšeně volám Max von Sydow !!! Zároveň jdu okamžitě shánět knižní román Josepha Rotha. Zbývá jen přání (patrně zoufalé), aby se tato kvalita dostala i na naše obrazovky. ()
Joseph Roth byl duch prorocký i analytický, navíc skvělý spisovatel a člověk, pro nějž bylo Rakousko-Uhersko jedinou skutečnou vlastí. Četba jeho románů Radeckého pochod a Kapucínská krypta osvětlí zánik stareho mocnářství lépe než 10 běžných metrů historické literatury. Stačí proslov jedné z románových figur - hraběte Chojnického, aby bylo jasno: “Zajisté jsou to Slovinci, polští a rusínští obyvatelé Haliče, kaftanoví Židé z Boryslavi, konští handlíři z Bačky, moslemové ze Sarajeva , opékači jedlých kaštanů z Mostaru, kteří zpívají ,Zachovej nám Hospodine´. Ale němečtí studenti z Brna a z Chebu, zubaři, lékárníci, kadeřnické pomocnice, umělečtí fotografové ze Štýrského Hradce, Knittelfeldu, volatí obyvatelé z alpských údolí, ti všichni zpívají “Wacht am Rhein”. Rakousko, pánové, zahyne na věrnost Nibelungům. Podstata Rakouska není v centru, nýbrž v periferii. Rakousko nenajdete v Alpách, protěž je tam a encián, ale ani potuchy o dvojhlavém orlu. Podstata Rakouska se vyživuje a je stále znovu a znovu obnovována z korunních zemí.” Forma třídílného TV filmu umožnila tvůrcům to, že předloha nebyla brutálně zmrzačena, a nutno říci, že je to velice čestný pokus zpracovat tak obtížnou předlohu. Ovšem bez účinkování Maxe von Sydow by byl účinek filmu slabší, neboť ten hraje svou roli okresního hejtmana naprosto dokonale. Jeho věrnost povinnosti, neosobní přívětivost k podřízeným (kdy je ovšem vždy trváno na společenském odstupu), jistá neschopnost projevení citu k nejbližším (dána strohou vojenskou výchovou v dětství) a notná dávka fatalismu, dělají z něj vlastně klon Františka Josefa I. Ale tento film není jen skvělá podívaná. Síly, které rozložily mocnářství opět sílí, takže tento film je opět aktuální. ()
Galéria (19)
Fotka © Österreichischer Rundfunk (ORF)
![Radetzkymarsch - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/160/966/160966325_eff197.jpg)
Zaujímavosti (1)
- Film byl natočený téměř kompletně v České republice. Kromě pár záběrů mj. z Kačiny natáčení probíhalo téměř výhradně v roce 1993 v Žatci. Jako komparz si ve filmu zahrálo na čtyři sta Žatečtanů. Při natáčení filmu se v Žatci doslova přestavovaly celé ulice. O tom, že počasí dokáže někdy filmařům pořádně "zamotat hlavu", svědčí následující příhoda. Do ulic bylo navezeno na 30 cm bahna, které v důsledku nenadálého příchodu mrazů zamrzlo. Filmování bylo přerušeno, poté následovala pokuta filmařům za nedodržení termínů a čištění kanálů. Závěr natáčení byl navíc poznamenán smrtí rakouského režiséra. (Frontie)
Reklama