Réžia:
Ladislav SmoljakScenár:
Zdeněk SvěrákKamera:
Ivan ŠlapetaHudba:
Jaroslav UhlířHrajú:
Josef Abrhám, Libuše Šafránková, Eliška Balzerová, Zuzana Fišerová-Svátková, Zdeněk Svěrák, Dáda Patrasová, Jiří Kodet, Karel Augusta, Bedřich Prokoš (viac)Obsahy(1)
Kníhkupec Dalibor Vrána má rád ženy a ženy majú radi jeho, preto väčšinu jeho príjmu zhltnú alimenty. Využije skutočnosť, že v reštauráciách si ho ľudia často pletú s čašníkom a rozhodne sa vylepšiť si svoju finančnú situáciu originálnym spôsobom. Stáva sa nedostihnuteľným fantómom pražských a čoskoro i mimopražských reštaurácií a postrachom pomalých čašníkov... (STV)
(viac)Videá (1)
Recenzie (730)
Film o jedinečnej udalosti, ktorá naberá dávku vtipu a vychcanosti. Má skvelé obsadenie, avšak nudí svojím prevedením. Nikdy som nechápal ten beh vrchných čašníkov, ktorí bežali ako stádo, ale ani nevedeli kam bežia. Skrátka toto bol asi prvý kapitalista medzi nimi, bol to klamár a podvodník, či milovník žien, ako film je to dôstojné a patrí do Československej a Českej histórie, lebo patrí k tomu lepšiemu a nezabudnuteľnému. Neviem, čím je toto hodnotenie tak nafúknuté, či tu nie je snaha prilepšiť domácej tvorbe, ale svoju kvalitu to má a u mňa tesne pod štyrmi hviezdami, kedže som si k tomuto filmu nevytvoril nejaký extra vzťah a je pre mňa skôr bežný. ()
Keď som si vyberal, čo z českých legiend sa dostane do mojej top 10, neváhal som ani chvíľu. Najlepšia česká komédia všetkých čias, v tesnom závese ostáva len Dedičství. Nával vtipných a pritom nevulgárnych situácií dostane nejedného do kolien. Takto sa točí pravá komédia. Abrhám v životnej roli a nikto by ho asi nemohol nahradiť. On sa stále hodil na takého trochu úlysného podvodníčka a lámača ženských sŕdc. Svěrak skvelý scenáristicky a herecky v jednom. Film je voľne dostupný na youtube a vždy si ho len tak pozriem, pretože neskutočne dvihne náladu. ()
Je vůbec možný vymyslet pro jeden film tolik gagů a nápadů? Jasný důkaz, že Zdeněk Svěrák je titán mezi českými scenáristy. Půvabná, inteligentní a velmi vtipná komedie, jejiž jedinou slabinou je závěr s uhozenou hromadnou honičkou, jak ve stylu starých němých grotesek (nic proti nim, ale tady mi to sedělo jak pěst na oko). Ovšem Abrhám jako falešný číšník, proutník a profesionální houslista :o) nemá chybu. ()
Tak jsme vymalovali. - Tak sláva. - Hm, jak jste nás vytopil, tak jsme vymalovali. - Tak to budete mít zase hezký! Vrchní, prchni je možná tím úplně nejlepším počinem, který kdy vyprodukovala slavná tvůrčí dvojice Smoljak - Svěrák. Tomuto snímku by slušela první dvacítka místního žebříčku, protože to je ten nejvyšší možný level filmové zábavy. Dokonalá komedie, která snad nemůže diváky omrzet. Škoda, že to neviděl Prdlavka... ()
A opět dvojice Smoljak/Svěrák a opět nadšení.Naprosto mě odrovnal už sraz spolužáků,zoufalá snaha o předjetí autobusu a pak už to sviští ráz na ráz.Nejvíc mě ovšem baví,jak si pánové dokáží pohrát s českým jazykem,to je čirá radost.Jako všechny filmy této tvůrčí dvojice i tento je možno sledovat opakovaně bez duševních následků a jako ostatní i tento film nás zásobuje obrovským množstvím hlášek,které opravdu zlidověly.Skvělé! ()
Galéria (8)
Zaujímavosti (95)
- Skladatel Jaroslav Uhlíř vzpomínal na vznik dnes už slavné písně "Severní vítr": "Objednal si ji režisér Láďa Smoljak a měla mít vyloženě zlatokopecký charakter, který by umocnil myšlenku rýžování peněz. Zdeněk Svěrák přinesl první půlku textu s tím, že druhou polovinu časem dodá. Já tedy první část zhudebnil, a po určité době přinesl Zdeněk zbytek. Perfektně se na to připravil, nastudoval i spoustu zlatokopecké literatury. Původní text zněl: 'Jsem na špatném dílu a nenajdu žílu.' Byly to skutečné zlatokopecké termíny, ale mně se to zdálo nesrozumitelné. Zdeněk slova předělal a píseň jsme nabídli k nazpívání Pavlu Bobkovi. Ten to však tenkrát odmítl, protože měl právě své anglosaské období, a já se poprvé uplatnil i jako zpěvák." (NIRO)
- Ve scéně s oslavou promoce je v restauraci za herci pověšena kopie obrazu „Jaro“ (1482) od Sandra Botticelliho. (stefji)
- Vůz, který si šel přeparkovat číšník, byl Chrysler 180 z roku 1975. Chrysler 180 byl základní název pro sérii velkých sedanů vyráběných společností Chrysler Europe. Vůz se vyráběl v letech 1970 až 1975 ve Francii a ve Španělsku. V závislosti na motoru byly vozy prodávány také jako Chrysler-Simca, Talbot a Talbot Tagora. Chrysler 180 platil za jedno z nejdražších aut na československém trhu, které si mohl dovolit jen málokdo. Jezdili v něm známé osobnosti, objevovalo se i jako auto taxikářů. V roce 1974 přišlo na 24 750 tuzexových korun. (sator)
Reklama