Réžia:
Steven SpielbergScenár:
Steven ZaillianKamera:
Janusz KamińskiHudba:
John WilliamsHrajú:
Liam Neeson, Ben Kingsley, Ralph Fiennes, Caroline Goodall, Jonathan Sagall, Embeth Davidtz, Małgorzata Gebel, Mark Ivanir, Andrzej Seweryn (viac)VOD (3)
Obsahy(2)
Poľský Krakov 1939. Židovská obec je vystavená stále sa zvyšujúcemu tlaku zo strany nacistov. Do tejto situácie vstupuje neúspešný obchodník Oskar Schindler, člen nacistickej strany, veľký zvodca a muž, ktorý cíti, že by na vojnovom utrpení mohol veľmi dobre zarobiť. Lacná pracovná sila v židovskom ghette zaisťuje jeho továrne na smaltované riady obrovské zisky. Lenže Tretia ríša má s jeho zamestnancami úplne iné úmysly, v nákladných vagónoch ich chce poslať do Osvienčimu. Sám Schindler možno netušil, kedy v týchto neľudských opatreniach prestal vnímať ohrozenie svojho podnikania, a kedy začal o „svojich“ židov bojovať kvôli vlastnému svedomiu. (Cinemart SK)
(viac)Videá (8)
Recenzie (1 787)
U hodnocení tohoto filmu si konečně naplno uvědomuju úskalí hvězdičkového hodnocení. Jak mám hodnotit? Schindlerův seznam je film, jehož humanistické hodnoty jsou nezměrné a nešlo by hodnotit jinak než pět hvězd. Každý by TO měl povinně vidět. Ovšem pokud ho hodnotím jako film, který promlová jeho dramatickými prostředky, tak určitě není dokonalý. Spousta scén je jedinečných ( sprchy ), ale jako celek to není to, co by mě absolutně emocionálně přimrazilo. Spielberg je vynikajicí režisér a já ho mám rád, přestože nemiluji zdaleka všechny jeho filmy. Ale pořád to je klasicky vystavěný hollywoodský velký příběh ( nemyšleno hanlivě, protože takhle se to opravdu stalo ) u kterého víte, jakým schématem se bude odvíjet. Nic nového. Vsázel jsem na závěrečné emoce, které byly, ale ne tak silné jak by měly být. Rozhodně nesnižuji naléhavost tohoto filmu. Z pohledu lidského srdce 5 hvězd, z pohledu filmového srdce silné 4 hvězdy. ()
Steven Spielberg je fenomenální "řemeslný" režisér s talentem pro vytvoření technicky i obsahově prvotřídního snímku. Králem je na poli velkolepých a vizuálně dokonalých blockbusterů. Ovšem Schindlerovým seznamem mě zase utvrdil v tom, že jestli ve mě něčím nedokáže vzbudit potřebný zájem a i patřičné emoce, budou to jeho dramata. Říkala jsem si, že alespoň tento legendární film by mohl být skutečně tak mimořádný, jak o něm mluví všechny ty recenze a vysoká procenta. A že by mě snad nějaké Spielbergovo "lidské drama" mohlo konečně nějak dostat. Bohužel, nestalo se tak ani v tomto případě. Snímek mi přišel hrozně rozvleklý a jaksi nezáživný. Děj se odehrával buď někde v kanclu, na večírcích nebo v jiných místnostech, kde se v podstatě nedělo nic zásadního. Jenom dlouhé rozhovory, debaty, papírování a zase debaty. Toto monotónní tempo mě začalo pomalu uspávat. Liam Neeson a Ralp Fiennes jsou skvělí a táhnou celý příběh, já jsem však na celé dlouhé tři hodiny pozornost udržet nedokázala. Nějaké větší emoce, mrazení či pocit úzkosti jsem nezažila vůbec a snad jediné, co se mnou pohnulo, byla závěrečná scéna, za doprovodu té fenomenální hudby Johna Williamse. Spielbergova dramata mě prostě nějak nedokáží zasáhnout. A je mi líto, že se to nepodařilo ani Schindlerovu seznamu. ()
Pánové Spielberg, Neeson, Kingsley a hlavně Fiennes, který stvořil jednoho z nejlepších filmových hajzlů co jsem kdy měl možnost vidět. Skvělý syrový film. Asi nejlepší co jsem od Spelberga viděl. Zvlášť se mi tam líbily různé režijní vychytávky jako mistrně sestříhaná scéna s oslavou u Schindlera a mezitim Fieness mlátí tu svoji služku, a nebo skvělej nápad s holčičkou v červenejch šatech, takovéhle kombinování barev jsem od té doby viděl až v Sin City. ()
„Stop! Vy tam vzadu..! Ano, vy tam v tom šedém mundúru vedle plotu z ostnatého drátu. Zase jste se podíval do kamery, kolikrát vám to ještě budu muset říkat. Sjedeme to znovu!“ Zdá se vám to cynické? To já ne, to Spielberg.. Oceňuji sice, že svůj honorář označil za krvavé peníze a věnoval je Shoah Foundation, ale moudrý člověk o těch hrůzách mluví, čte, píše, přednáší, nicméně "filmařské hrátky" s tímto extrémně citlivým tématem by měl odmítnout, protože tehdy taky člověk nedostal žádnou šanci na nový "záběr". Nemůžu si pomoct, ale mně to přijde spíše jako neuctivé ždímání emocí prostřednictvím těch, co si tím peklem prošli. Nehledě na to, že po polovině lidí, co cítili po Schindlerově seznamu pohnutí, zůstalo na novinách kolečko od hrnku s kávou na článku o genocidě v Rwandě nebo Srebrenici.. Myslím si, že úplně nejlepší by bylo, kdyby takové filmy nemusely vůbec vzniknout. Kdyby filmovým produktům o hrozných důsledcích nebyla vůbec zavdána historická příčina a film by jen zůstal tím, čím má být - iluzí. Bohužel ale nežijeme v dokonalém světě.. Žijeme s csfd, takže zpět k filmu. Tady není Spielbergovi absolutně co vytknout, obecně mi vadí jen ten výše zmíněný výběr tématu a chci být stoprocentně přesvědčen, že v tomto případě rozhodně nešlo o chladný kalkul s diváckými city, ale spíše o nějaký vnitřní pocit režisérovi povinnosti nebo dluhu. Z Fiennese s pupkem od Guinnessu v roli Amona Götha mi bylo občas na zvracení, ale to je asi pro Ralpha to nejlepší vysvědčení. ()
V následujícím textu bych se chtěl dopustit možná poněkud neobvyklého výkladu Schindlerova seznamu, který vychází z toho faktu, že sadisti jsou lepší než technokrati. Tento paradox je zároveň odpovědí na to, co mají vlastně společného Oskar Schindler a Amon Göth a proč je film neustále staví bok po boku. Když říkám, že sadisti jsou lepší než technokrati, narážím tím na tu skutečnost, že ve vyhlazovacích táborech za druhé světové války působili pouze dva druhy SS-manů - na jedné straně byli krutí sadisti užívající si svou moc, vzpomeňme třeba Otto Molla, údajně nejhoršího dozorce z celé Osvětimi, nechvalně proslulého vhazováním lidí za živa do spalovacích jam. Na straně druhé pak byli spíše technokrati a administrátoři jako velitel Osvětimi Rudolf Höss, kteří nikomu konkrétně neubližovali a starali se hlavně o logistiku tábora, klidně třeba nasedli do auta a jeli shánět po Polsku ostnatý dráty. Rudolf Höss dokonce chápal slavný nápis „Arbeit macht frei“ nad branou do tábora, který zde byl na jeho rozkaz umístěn, nikoliv cynicky a posměšně, jak se většina lidí domnívá, nýbrž pravdivě a docela upřímně v souvislosti se svoji vlastní workoholickou povahou. Odsud je patrno, proč jsou sadisti lepší než technokrati – sadista jako člověk utápějící se v krutostech na jednotlivcích je ve výsledku mnohem lepší než technokrat stojící za milionem mrtvých. Lidé jako Himmler si toho byli pochopitelně velmi dobře vědomi, a jakmile se u nějakého výše postaveného SS-mana zjistila přemíra sadismu, byl ihned odvolán, neboť takový člověk nebyl zpravidla efektivní a zdržoval díky svým krutým kratochvílím masové vyvražďování. ____ Předchozí úvod byl nutný, protože jen díky němu se dá pochopit, co mají společného Oskar Schindler a Amon Göth a proč jsou ve filmu stavěni vedle sebe. Film má vlastně tři části, přičemž v každé z nich se obě tyto hlavní postavy chovají trochu jinak. V první části je Amon Göth klasickým sadistou, střílejícím vězně z balkonu své vily, a Oskar Schindler se žádného velkého zachraňování ještě nedopouští, maximálně tak vytáhne z vagonu svého účetního. Kdyby chtěl ale zachránit celý vagon, nezachrání nikoho. Schindlerovo malé dobro je tak ve skutečnosti velkým dobrem, stejně jako je velké zlo Götha malým zlem, protože si nepočíná jako technokrat. A poněvadž malé zlo = velké dobro, jsou obě postavy v první části jasně propojeny. Klíčová tu je večerní scéna na balkonku, kde Amon Göth vytýká Schindlerovi, že není nikdy opilí. Opilý sadista versus sebeovládající se Schindler jsou vlastně pro dobro věci totéž. Ve druhé části se situace ovšem obrací, neboť Amon Göth se na naléhání Schindlera promění v „Amona Dobrotivého“ a jako císař začne svou moc projevovat tím, že i když má veškeré oprávnění zabíjet, často to neudělá. Už nestřílí z balkonu, dokonce povolí Schindlerovi pokropit odjíždějící vagony vodou z hadice. Naopak Schindler začíná mnohem více riskovat a jeho velké dobro se tak může velmi snadno převrhnout v malé dobro = velké zlo, neboť dojde k odhalení a potrestání všech viníků. Velkého zla se dopouští i ze sadisty do technokrata se přeměněny Amon Göth a obě postavy jsou tedy opět propojeny. Ve třetí části na konci se vracíme k situaci z první části. Schindler neustále pochybuje, jestli toho udělal pro záchranu lidí dost, nicméně je jasné, že ano, protože kdyby toho udělal víc a pokoušel se zachránit více lidí, došlo by nejspíše k odhalení a nepřežil by nikdo. Jeho malé dobro je tak velkým dobrem. Oproti tomu Amon Göth je za zločiny proti lidskosti oběšen, neboť i když ve třetí třetině filmu takřka zmizí z plátna, jeho sadismus zřejmě přece jen asi vyplul na povrch, jak je z potrestání patrné, jelikož v soudních procesech s válečnými zločinci se často stávalo, že sadisti dostali smyčku, zatímco lhostejní vykonavatelé jenom doživotí. Velké zlo Götha bylo tak malým zlem = velkým dobrem, protože díky své neefektivnosti a krutým kratochvílím zdržoval celou nacistickou mašinérii. Propojenost obou postav, Oskara Schindlera a Amona Götha, tak zůstává důsledně dodržena až do samotného závěru. () (menej) (viac)
Galéria (110)
Zaujímavosti (145)
- Režisér Steven Spielberg navštívil v Krakove múzeum na ulici Pomorska 2, ktoré bolo pôvodne základňou Gestapa, a tiež vilu Amona Götha (Ralph Fiennes) na adrese Wiktora Heltmana 22. (Raccoon.city)
- Juraj Herz sa vyjadril, že mu Steven Spielberg ukradol scénu z filmu Zastihla mě noc (1985). Ide o scénu, kde sa ženy sprchujú v tábore. (kacer4)
- V skutočnosti Oskar Schindler (Liam Neeson) počas vojny napísal sedem zoznamov, ale existujú už iba štyri. Dva z nich sú v Yad Vashem v Izraeli, jeden je v US Holocaust Museum vo Washingtone D.C. a jeden v súkromnej zbierke, ktorej majiteľ ho chcel vydražiť cez eBay v roku 2013, no neúspešne. Film sa vzťahuje na prvé dva zoznamy vytvorené v roku 1944, inak známe ako "Zoznamy života". Nasledujúcich päť zoznamov boli aktualizácie prvých dvoch, ktoré zahŕňali mená viac ako 1000 Židov. (Raccoon.city)
Reklama