Réžia:
George StevensKamera:
William C. MellorHudba:
Franz WaxmanHrajú:
Montgomery Clift, Elizabeth Taylor, Shelley Winters, Anne Revere, Keefe Brasselle, Fred Clark, Raymond Burr, Herbert Heyes, Shepperd Strudwick (viac)Obsahy(1)
Slavná filmová adaptace Dreiserovy Americké tragédie.
Příběh George, mladíka z chudých poměrů, který dostane práci v továrně bohatého strýce, a když se naskytne šance společenského vzestupu, obětuje lásku tovární dělnice ve prospěch vztahu k bohaté dívce.
(oficiálny text distribútora)
Recenzie (80)
Cukríkový, rýdzo kapitalistický (oproti Dreiserovi), naivný Hollywood, bol pre takto komplikovanú, komplexnú (a geniálnu!) látku asi najnevhodnejšou optikou. Oproti knihe veľmi veľa ubudlo a to nie len z príbehu (čo by bolo v poriadku, predsalen dvojhodinový formát ťažko konkuruje osemstostranovému románu), ale najmä významovo, príbeh prišiel o svoju sociálnu, politickú i existenciálnu vrstvu. Namiesto nej sa zamerali scenáristi rýdzo na gýčový romantický trojuholník (lebo ten divákov najviac zaujímal) a americkú tragédiu tak dokonalo sploštili. Natočené fajn. ()
Ako film, to možno brať všetkými desiatimi. Kompozícia záberov a scén ( kamera, strih a zvuk ) je brilantne dovedená k maximálnej spokojnosti diváka. Ako príbeh, to možno brať z rôznych strán, pravdepodobne sa tu dočkáme rozdelenia diváctva do niekoľko skupín, či už ide o pohlavie, spoločenské postavenie, myšlienkové pochody. Tak či onak, preceňovanie je na mieste. ()
Dvouřádkový popisek filmu přesně vystihuje, o čem Místo na výsluní je. O nic víc o nic méně. Což je bohužel na sto dvacet minut stopáže kurva málo, což se logicky promítlo do hodnocení. Režijně a herecky skvělé, ale dějově hodně plytké, prázdné a celkově pomalé, takže tradiční unuděnost poloviny minulého století. 50% ()
A Place in the Sun je po filme The Misfits (Mustangy) už môj druhý čierno-biely film s Montgomerym Cliftom, ktorý som v priebehu niekoľkých dní videla. Doteraz som o Mieste na výslní nikdy nepočula, dozvedela som sa o ňom vďaka ponuke retrospektívnych filmov na Filmovom festivale Mannheim/Heidelberg, takže som sa nechala inšpirovať🙂. Čakala som nejaký klasický romantický film s veľmi peknou filmovou dvojicou, už spomenutý Montgomery Clift a krásna Elizabeth Taylor. Prekvapilo ma, že A Place in the Sun má oveľa viac vrstiev. Vôbec to nie je "len" romantický film. Je to film na zamyslenie, ktorý ide do hĺbky. Postavy su veľmi dobre napísané (výborné dialógy) a rozvinuté (George predovšetkým), Montgomery Clift tu hrá oskarovo. POZOR SPOILER a veľký!!! Aj divák je nútený zamyslieť sa. Totižto z tej romantickej časti sa postupne stáva thriller. V jednej scénke, kedy sa v hlave nešťastníka Georgia zrodí diabolský plán zbaviť sa tehotnej priateľky, nám to už naznačí dramatická hudba. No a napokon je to čiastočne aj súdna dráma, kde sa vyšetruje vina alebo nevina hlavného hrdinu. Je vinný aj ten, kto mal úmysel zabiť alebo len ten, kto čin spáchal? A mohli by sme sa pýtať ďalej. Nechať neplavca vo vode bez pomoci nie je to isté ako ho rovno utopiť? Aj keby mu tá vražda prešla, dokázal by žiť šťastne a bez výčitiek? Trest na konci je na dnešnú dobu až prehnaný, dnes by možno dostal nejakých tridsať rokov, ktovie. Zvláštné je, že vôbec sa tu nespomína pitva a tehotenstvo obete. AŽ TU SPOILER KONČÍ!!! Veľmi dobrý film, len sa neviem rozhodnúť medzi 4 a 5*. ()
Bezchybný Montgomery Clift v roli mladíka, který tak moc chce mít to svoje "místo na slunci". Filmová adaptace Dreiserova románu se v první polovině tváří jako tuctové romantické drama, které poté nerušeně přejde do velice temné noirové atmosféry. Výborná kompozice černobílých záběrů, které místy velice vynalézavým způsobem předjímají příští děj aniž by z něj vyzradily co se stane. ()
Galéria (70)
Zaujímavosti (6)
- Premiéra filmu se konala v Graumanově Čínském divadle v Hollywoodu 14. srpna 1951 a reakce kritiky i diváků byla jednoznačná – skvělý film. [Zdroj: Jiří Žák – kniha Elizabeth Taylorová – Nebezpečný život] (Pavlínka9)
- Snímek byl natočen na motivy stejnojmenného románu Theodora Dreisera, kerý byl inspirovaný skutečnou událostí. [Zdroj: Cinema] (Terva)
- Režisér George Stevens nutil Elizabeth Taylor opakovaně skákat do ledového jezera, přestože její matka protestovala, neboť Elizabeth měla zrovna menses. Sara Taylor jako starostlivá matka se údajně bála, možná trochu přemrštěně, že její dcera po té scéně nebude moct mít děti. Nechala proto do dceřiných smluv připsat, že nemusí první dva dny menstruace pracovat, a klauzule zůstala ve smlouvách ještě dvacet let. Této klauzule Elizabeth Taylor také později využívala v natáčení velkofilmu Kleopatra (1963). [Zdroj: J. Randy Taraborrelli – kniha Elizabeth] (Pavlínka9)
Reklama