Réžia:
Ludvík RážaScenár:
Ondřej VogeltanzHudba:
Ladislav SimonHrajú:
Roman Skamene, Josef Bláha, Ladislav Pešek, Petr Kostka, Martin Růžek, Miroslav Macháček, Ota Sklenčka, Vladimír Šmeral, Marie Rosůlková, Naďa Konvalinková (viac)Obsahy(1)
Dvoudílný televizní film byl natočen v roce 1971 podle stejnojmenného románu Marka Twaina. Příběh, v němž náhoda svede dohromady dva chlapce, podobné si jako vejce vejci, a způsobí tak v jejich životě zásadní změnu, se odehrává v Anglii v době panování Jindřicha VIII.. Fantazie velkého vypravěče si trochu pohrála s historií a vytvořila pohádku, ve které, jak už to bývá, vyhrává dobro nad zlem... Jednoho podzimního dne se v Londýně chudé rodině narodí chlapec. Ve stejnou chvíli se na svět přihlásí miminko stejného pohlaví i v královské rodině. Následníka trůnu pojmenují Edward, chudému děťátku dají jméno Tom. Uplyne nějaký čas… Tom se vloupá do domu královského dodavatele, aby ukradl zásoby. Vyruší ho však stráž. Nepodaří se mu prchnout, a tak se schová do koše. Zásobníci jej odnesou na hrad. Dostane se tak až do koupelny samotného prince Edwarda, kde se oba chlapci setkávají… Co se stalo, když si mladý princ vyměnil šaty se svým chudým dvojníkem? Princ se rázem stal jedním z nejubožejších, zatímco chuďas je postaven před nesnadný úkol panovníka, a oba tak poznávají svou Anglii z jiné stránky, než ji dosud viděli. Edvard zažívá ústrky mezi spodinou a jen jeho věrný mužný ochránce Hendon je mu oporou, za což se mu mladý panovník odmění, když se role v závěru filmu opět obrátí. Každý z chlapců je tak o poznání bohatší a traduje se, že za vlády Edvarda se stala Anglie k lidem přívětivější. (Česká televize)
(viac)Recenzie (86)
Skvěle natočená televizní adaptace, která nepostrádá dobrodružně napínavý děj, nečekanou akčnost, vynikající herecké výkony a propracovanou režii i kameru. Takové zpracování udrží pozornost od začátku až do konce a těžko mu něco vytknout. ()
Mark Twain přivedl na svět Prince a chuďase literárního, Ludvík Ráža and company televizního a to ve dvou dílech, v nichž se octneme v "Londýně" a bez ohledu na to, kde to opravdu je, atmosféra funguje bezvadně, honosné sídlo honosně vypadá, brloch je brlohem, nad "Temží" mlha, dobová hudba. Kromě elitní herecké sestavy, se mi asi nejvíc zafixoval Petr Kostka jako šlechtic Miles, který pomáhá Edvardovi k návratu do JEHO kůže, a především to byla jedna z prvních hereckých příležitostí Romana Skamene. Tehdy měl zlaté vlásky, čistý dětský výraz, krásný hlas a talent. Princátko Edvarda i hadrníčka Toma zahrál velmi sympaticky, rýsoval se jako slibný herec. Kde je dneska, není nutno dodávat, škoda slov a vzdechů. ()
Televizní historická inscenace s působivě temnou atmosférou. Příběh dvou vzhledově podobných lidí a výměně jejich identit - života šlechtice za život lůzy.Skamene ve své nejlepší (dvoj)roli (ono jich taky moc nebylo, že). ()
Opravdu, paráda a tak trochu neprávem už pomalu pozapomenutá! Ta jedinečná, pochmurná a sychravá atmosféra staré Anglie někdy v šestnáctém století společně s hudbou a více než zdařilým hereckým výkonem malého Románka Skamene (chuďas Tom/ princ Edvard), tehdy 17letého kluka a nadějného herce, byly jasnými a největšími pozitivními složkami, klady, tohoto dnes už legendárního a značně působivého televizního filmu na motivy románu od Marka Twaina. Prosím vážené TV stanice častěji opakovat! ()
Oblíbený film mého dětství. Dokáže skloubit napínavý příběh a jistý sociální apel, aniž by to působilo uměle. Realita Anglie 16. století tu působí opravdu autenticky. ()
Působivý pohádkový příběh, kde se z nouze stala ctnost a černobílý materiál, který byl ve světovém měřítku v té době už anachronismem, pomohl vytvořit temnou, syrovou atmosféru středověku. Velkou roli hraje dobově znějící hudba využívající píšťal a fléten. A v neposlední řadě úspěch zaručilo kvalitní obsazení - Roman Skamene je výborný, stejně jako herci ve vedlejších rolích. Případ filmu, kde za málo peněz vzniklo hodně muziky. Nedávno jsem viděl britskou moderní verzi, která byla bezpochyby mnohonásobně dražší a přitom co se výsledku týče, zhruba poloviční. 80 % celkového dojmu za stylovou podívanou. ()
Špičkové dílo naší původní televizní tvorby pochází z poslední fáze jejího zlatého věku, kterým bezpochyby byla šedesátá léta. Nemá smysl dodávat - když už to tu výstižně napsali jiní - , že jde o dílo špičkové s vynikajícími hereckými výkony a špičkovou režií. Protože pohádková tvorba a díla pro mládež i v následujících letech byla významně mimo pozornost cenzury ÚV KSČ, vzestup úrovně, dosažené v již řečených šedesátých letech, se nikdy zcela nezastavil a je jistě nechtěným paradoxem, že se tak stalo až na začátku devadesátých let. Černobílá barva je užívána i dnes tam, kde jde o zájem na ozvláštnění autorského záměru. To plně platí i pro PRINCE. Důležitá je také sociální nota, v inscenaci zdaleka viditelná, která tvoří jakousi její ideovou páteř, aniž by narušila výrazněji Twainovu literární předlohu. Buďjakbuď se jedná o výrazný, osobitý český příspěvek k závažnému tématu anglické historie posledních Tudorovců. Tím spíš je nepochopitelné, jak takový nadčasový i divácky vděčný skvost může míjet DVD nosiče. Je to škoda pro celou diváckou veřejnost. ()
První díl je senzační. Roman Skamene si s dvojrolí poradil dobře, velice se mi líbila netypicky záporná postava Josefa Bláhy a pak samozřejmě osazenstvo královského dvora v čele s Vladimírem Šmeralem a Martinem Růžkem. Ludvík Ráža dokázal z mála vyčarovat velice uvěřitelnou staroanglickou atmosféru. Druhý díl je stejně dobrý. Obzvlášť tísnivý pobyt v žaláři se vydařil. A mám pocit, že o úsměvu postavy Václava Postráneckého se mi někdy bude bohužel zdát. ()
Spíše než-li pohádku, řaďme to mezi "historizující" filmy. ()
Jsou literální díla, nad nimiž žasnu. Vznikla totiž v perech spisovatelů mnohdy tak vzdálených od míst kde se příběhy odehrávaly a to nejen z hlediska vzdálenosti, ale i z hlediska času. Jedním z nich je Ben Hur a druhým Princ a chuďas. Ačkoliv Twaina považuji za skvělého amerického spisovatele, aniž bych chtěl jakkoliv znevažovat jeho historické znalosti, přeci jen se divím co on mohl vědět o renesanční Anglii? V dalekých USA? Tehdy? Ale asi podobně jako Karel May nikdy nebyl v Americe a neviděl jediného Siouxe, stejně jako během války Severu proti Jihu Wallace mohl jen snít jak to asi vypadalo v provincici Judea ve starověkém Římě, tak Twain napsal opravdu nádhernou knihu díky níž v té Anglii prostě jste. Příběh byl už na plátnech zpracován mnohokrát a to i ve světě, ale tu naši čenobílou verzi z roku 1971 mám nejraději. Hrají tam samé herecké elity, výprava je skvostná a pamatuji se jak mne ten příběh v mládí oslovil když jej dávali v TV poprvé. Pokud Roman Skamene má mít tak jako každý herec nějakou životní roli, myslím si, že je to tato dvojrole. Žádný veklák, ale princ a chuďas. Skvěle mu sekunduje pan Kostka, tehdy naše herecké mládí školené na školách skutečnou hereckou elitou. A to vše je na filmu znát. Až se nechce věřit, že vzninul v době zuřivé normalizace. Dávám za plný počet! * * * * * ()
Notoricky známá klasická předloha, skvělý režisér, plejáda tehdejších nejlepších herců a může vzniknout skvost, který je i po létech na pět hvězdiček. ()
Šlechtic & Špindíra. Mark Twain by (možná) žasl nad důstojnou tuzemskou adaptací jeho literárního díla v černobílém formátu televizní inscenace. Je rozložena do dvou dílů, jež nemají daleko do stopáže celovečerního filmu. Číslovka dvě je jakýmsi synonymem pro tenhle film, neboť i hrdinové příběhu jsou zde dva, sice každý z nich pochází z jiné společenské vrstvy, ale dohromady je pojí identická podoba. Jistě vyvstane potíž s přistoupením na fantasmagorickou myšlenku existence identických dvojníků, ale to se překlene. Film se stal jednou z prvních velkých hereckých příležitostí pro Romana Skamene, který by se tehdy dobře uživil i jako reklamní propagátor pleťových krémů, kdy by taková Eva Longoria s Heidi Klum mohly rovnou zavřít krám, jak měl obličejíček "vyžehlený". Někomu dokonce mohl připadat i roztomilý, mně připadal jak buzerant.Tak či onak, vekslák Bíny, major Borovička a tahle dvojrole se řadí mezi nejzásadnější role, které vytvořil. Casting byl absolutně bezchybný, i když spodina z podsvětí válcovala vrchnost. Stačí si vybavit Postráneckého s odpudivým pyskem, hrozivého Bláhu a mnohé další. Z vrchních pater je to především Sklenčka se svým "charakteristickým" třesem v roli panovníka či herecká esa Pešek, Růžek, Šmeral aj. Mezi nimi také zajímavě obsazený Petr Kostka v tak trochu tajemnou aurou obdařené postavě šlechtice. A mezi touto hereckou elitou se Skamene ve své první velké roli ani trochu neztratil a dokázal dva kluky od sebe nějakým způsobem odlišit. Scény z hradu nebyly tak poutavé jako scény z podsvětí. Nicméně, režie už tehdy ostříleného Ludvíka Ráži měla řemeslnou kvalitu a cit pro vedení příběhu a přispěla k tomu i na televizní poměry velice solidní výprava. I tak by neškodilo film smrsknout do přijatelnější stopáže, ve které se uplatní cit pro větší tempo, švih i gradaci příběhu. A fádní zakončení, které ponechává příběh přesunout na začátek jako by ani k žádné záměně nedošlo, de facto ji nikdo ani neodhalí, je poměrně neuspokojivý, co do hlediska divácké katarze. Film však ve své době u diváků zabodoval a těší se oblibě dodnes. Určitě to bylo dáno i nenadálým a hlavně novým dramaturgickým konceptem v tehdejší zoufalé televizní programové skladbě. Příchod amerického literárního klasika do jisté míry provětral pevné základy normalizační konstrukce a byl velmi vítaným a osvěžujícím závanem imperialismu. 60% ()
Spolu s Páni kluci zřejmě nejzdařilejší adaptace literáního díla Marka Twaina. Dětská a přece nečekaně syrová podíváná, která zůstává přitažlivě pohádkově dobrodružná a přitom je nečekaně ponurá a temná ve vykreslení sociálních poměrů chudiny a kupodivu i šlechty. Scéna soudu, kde kupec přes soudcovo naléhání trvá na škodě čtrnácti pencí, čímž Toma podle tehdejších zákonů odsuzuje k smrti, patří k nezapomenutelným, stejně jako Milesův povzdych: „Pane Bože, nepovedl se ti tenhle svět,“ kdy člověka doslova zamrazí. Mladý Roman Skamene podal v dvojroli Toma a Edvarda skvělý výkon, pro mne se však kdysi, coby malého kluka, stal nezapomenutelným hrdinou především Petr Kostka v roli Milese (hlavně kvůli němu jsem se také chtěl po letech znovu na film podívat) a zůstal jím dodnes i když se pohled na jeho hrdinsktví posunul už trochu jinam. ()
Dvoudílný televizní přepis stejnojmenného Twainova románu je dílem výjimečné umělecké hodnoty, filmem, který v mnoha ohledech dokonce překonává původní literární půdorys. Zásluhu na tom má nejen režisér Ludvík Ráža, který ve spolupráci s kameramanem Františkem Vlčkem snímek opatřil působivou, takřka hororovou atmosférou, ale také celá plejáda vynikajících českých herců, mezi nimiž samozřejmě ční sedmnáctiletý Roman Skamene v překvapivě zdařile provedené ústřední dvojroli. Veškeré další epitafy by byly zbytečným nošením dříví do lesa. Zlatý fond československé televizní tvorby. ()
Působivé, bravurní, vytříbené lidské charaktery a motivace pro jejich činy. To vše vidíme v této podařené pohádce, kterou nám písemně předkládá samotný Mark T. Výtečně hraje R. Skamene, P. Kostka, L. Pešek, M. Růžek, M. Macháček (učitele, kterého by si každý rodič přál). Nejzajímavější je, co prospěje princi, když už neví co roupama dělat. Strčit ho mezi zloděje velké, co malé posílají krást, jednak aby se to naučili, jednak že tohle řemeslo má v každém věku zlaté dno. ()
V celkově působivém historickém TV filmu se mi vždycky nejvíc líbilo dokonale ztvárněné prostředí chudiny a londýnského podsvětí 16. století. Kromě toho to byl asi opravdu vrchol herecké kariéry Romana Skamene. ()
Povedené TV zpracování známého románu Marka Twaina. Známý příběh o výměně krále a pouličního zlodějíčka, tentokrát v české produkci. Vše co mají příznivci románu rádi zde najdou, jen je zde bohužel hodně viditelná levná TV produkce. ()
Krásný film, škoda, že pokud se na DVD jednoho dne dostane, tak asi leda nějakým omylem, neboť současný, pouze za ziskem se deroucí trend vydávání českých filmů, kvalitu často míjí širokým obloukem... Markéta Lazarová budiž příkladem nejzářnějším... ()
Docela už starý film, který i dnes má svoji vypovídací hodnotu a může potěšit. Já ho mám rád, takže pěkné 4 hvězdičky. ()
Mj. důkaz, že Roman Skamene uměl hrát. ()
Reklama