Scenár:
Laurence HeathObsahy(1)
Farma Manor žije pod krutou nadvládou despotického farmára Jonesa. Jones necháva vyhladovať všetky zvieratá na farme. A tak zvieratá pripravia revolúciu a úspešne zvrhnú Jonesa. Je ustanovený nový režim, ktorý sa zo začiatku zdá byť skvelý, ale dobré časy netrvajú dlho. Prasa Napoleon za pomoci psov, ktorých sám potajme vycvičilo, prevzalo moc. Napoleon používa rôzne metódy demagógie a zvieratá si stále viac a viac podmaňuje. Nakoniec bez toho, aby si to uvedomili, sa majú horšie ako za vlády farmára Jonesa. Film je adaptáciou knihy Georga Orwella, ktorá je paródiou na komunizmus. (ethos)
(viac)Recenzie (280)
Všechna zvířata jsou si rovna. Některá však rovnější. ()
S prasatama se to daleko dotáhnout nedá. ()
Z Orwellovy legendární mrazivé alegorické bajky vyždímali tvůrci všechno, co ji dělalo dobrou, a zůstal jenom zpachtěný patvar, který nepřináší krom alarmujících myšlenek ani hrstku vlastního nápadu. Jakoby někdo scénář napsal tak, že proškrtal knihu a začernil přitom to zásadní. Srovnávat papír s celuloidem není nikdy moc fér, ale tohle je barbarské znásilnění, které si o diváckou netoleranci říká docela bez okolků, a závěrem to definitivně stvrdí. ()
Velmi známý román v nezapomenutelném kresleném podání. Zub času není prakticky znát a kreslená prasátka, slepice, koně a krávy si to s klidem rozdávají s nejnovějšími animáky a odcházejí vítězně, proč? Díky nadčasovosti tématu a výborným vykreslením zvířat uzavřených ve světě, kde se může každá "svině" postavit mimo zákon. Velmi dobře je zvolená především stopáž, která dává prostor pro vše důležité, ale zároveň zbytečně neprotahuje celý příběh do délky, kterou už by kreslené postavy nemuseli zvládnout. George Orwell by byl za takovéhle zfilmován svého díla nadšený. ()
Animovaná adaptace Orwellova alegorického románu Farma zvířat si velmi rozumí s původní literární předlohou - taková ta lehká britská ironie, skoro sarkastický nadhled, jenž je přítomen v Orwellově textu, se podařilo tvůrcům dostat i do tohoto animovaného podobenství. Zprvu téměř pohádková úvodní formule, idylický černobílý svět zvířat na farmě, kterou kořistnicky spravují zlí lidé a mimo psů, pohůnků farmářů, jsou všechna zvířátka na farmě pozitivně exponována. Když se ale zvířata rozhodnout uskutečnit svůj plán a osvobodí se ze svého jha tím, že vyženou lidské majitele farmy, zprvu nevykrystalizované charaktery zvířat se rychle tříbí... Z hesel, které si zvířata napíší na zeď, jako mene tekel prosvítá jedno: Všechna zvířata jsou si rovna...ale některá jsou si rovnější... Dokonalá a kongeniální alegorie komunistické ideologie a jejího aplikování ve všech jejích středo- a východoevropských totalitních reinkarnacích. Škoda jen toho ,,neorwellovského" konce. Jde proti intencím jak původní literární předlohy, tak i samotného smyslu tohoto (klasicky) animovaného snímku... ()
Nejmrazivější disneyovka. ()
Jeden z tech dospelejch animaku, kterej deti fakt nepochopi. Knizku jsem byl kdysi davno ve skole prinucenej precist a dej se ji drzi docela slusne, animace sice hodne jednoducha, ale pres padesat let starymu filmu se to neda vycitat. Nektery momenty vylozene mrazivy a jelikoz to ma jen 70 minut, tak to utece jako nic. Ja jsem spokojenej. ()
Animal Farm bola vôbec prvým celovečerným britským animovaným filmom (ak vynecháme inštruktážny vojnový film z roku 1945 Ako sa starať o námorné loďstvo). Snímku režíroval manželský pár Halas-Batchelorová (John Halas maďarského pôvodu a Angličanka Joy Bratchelorová) na námet sarkasticko-politickej bájky Georga Orwella z roku 1945. V dobe, kedy bol film vyrábaný, dominoval celovečernej animácii Walt Disney. Halas s Batchelorovou boli rozhodnutí vyhnúť sa gýčovitému štýlu roztomilých plyšákov strýčka Walta a nadšene prijali ponuku od amerického producenta Louisa De Rochemonta (presláveného spravodajskými týždenníkmi March of Time), aby vyrobili prvý vážne mienený animovaný film pre dospelých mimo komunistický blok. Až do poslednej cievky sa Animal Farm prísne drží pôvodnej novely, ktorú Orwell napísal ako satiru na zradu ideálov ruskej októbrovej revolúcie. Na Manorovej farme sa zvieratá vzbúria proti svojmu opileckému úpadkovému majiteľovi a založia tak demokratickú komunitu bez ľudí, v ktorej sú si „všetky zvieratá rovné“. Postupne si však prasatá, najinteligentnejšie zo zvierat, nastolia totalitný štát pod diktátorskou vládou prasaťa Napoleona, v ktorom sú si síce „všetky zvieratá rovné, ale niektoré zvieratá si sú rovnejšie než ostatné“. Utlačované a terorizované masy zvierat len vymenili jedného cára za iného. Aby mohli film vytvoriť, rozrástla sa spoločnosť Halasa a Batchelorovej na najväčší animačný podnik v západnej Európe. Animácia udivuje chytrou rovnováhou medzi štylizáciou a naturalizmom – zvieratá nie sú antropomorfizované a prostredie farmy je vyobrazené veľmi realisticky. Do zvukovej stopy boli nahrané skutočné zvuky z poľnohospodárskej usadlosti. Skladateľ vážnej hudby Matyas Seiber (podobne ako Halas Brit s maďarským pôvodom) prispieva pôsobivou emotívnou hudbou, v ktorej sa miešajú folklórne prvky s modernizmom, a všetky zvieratá sú nahovorené – s udivujúcou všestrannosťou – jediným hercom, Mauricom Denhamom. Animal Farm verne zachováva zlobu, súcit a sardonický humor Orwellovho románu. Krutosť niektorých príhod nie je nijako tlmená – k znepokojeniu tedajších rodičov, ktorí vzali svoje deti so sebou do kina v očakávaní disneyovského sentimentu. Iba záver je pozmenený k trochu optimickejšiemu vyzneniu. De Rochemont sa s Halasom a Batchelorovou zhodli, že bezútešné zúfalstvo by filmové obecenstvo nedokázalo prijať. Zmenu samotného konca si môže nárokovať tiež isté historické ospravedlnenie: behom výroby filmu zomrel Stalin! 65% ()
No, moc mě to nenadchlo. Sice jsem nečetla knížku, ale je jasné, že musí být lepší... Možná je to tím, že něco takového je kreslené, možná je to tím, že jsem od Orwella četla 1984 a stále na ten odlišný příběh během sledování myslela, ale tohle mě prostě moc nezaujalo, neuchvátilo a ani ve mně nic nenechalo. Slabé 3* ... Škoda, byla jsem totiž dosti zvědavá a natěšená. ()
(1001) Tohle mi přišlo jako otrocká, plochá a bezmyšlenkovitá adaptace skvělé mnohovrstevnaté knihy. Tedy spolehlivý zabiják nadčasového poselství. Pohádkovým obrázkům jsem zkrátka nedokázala uvěřit sarkasmus, pokud tam vůbec byl. Nějak mi zkrátka nesedlo propagandistické zpracování antipropagandistické látky, nebo jak bych to řekla. Suchý ironický komentář sice dává některým scénám potřebný absurdizující rozměr, ale je to málo, mně to nestačí. Především jsem milovala Benjaminovu postavu v knize, ale zde byl jeho význam změněn a upozaděn, stejně jako masoidní vliv ovcí. Podobně skončila většina mrazivých momentů z knížky, dobře na mě nepůsobí ani "memorizování" nápisů na zdi stodoly. Změněný konec bych možná uznávala jako osobitou interpretaci knihy, kdyby... kdyby nebyl takový, jaký je. Dovedu si představit děti, jak se u toho smějí, ale dospělé, jak u toho pláčí, to už ne. Spíš se taky smějí, protože co jiného jim zůstalo. Prostě se to nějak zastavilo na půli cesty. ()
Výborná literární předloha, podle které vznikl výborný animovaný film. Klasika, kterou nepokoří ani nejmodernější animované rodinné snímky z dílny Pixaru. Celkový dojem: 90 %. Satirické podobenství o tom, že revoluce rychle okorávají a z dřívějších revolucionářů se můžou stát snadno noví páni. ()
Rozpohybovaná ilustrace k nejzásadnější bajce všech dob. Věrná, ale k mé nelibosti dost zjednodušená a přidávající zbytečný vlastní konec. ()
na mně příliš chytré, nebo příliš hloupé.. Opravdu nejsem zvědavý na kreslené postavičky filozofující nad právy a vládou.. Raději zůstanu u klasického využívání animovaného filmu.. Zas na druhou stranu nějaké dobré myšlenky tam byly, občas jsem slastně vzpomínal na knihu a boje o moc a proti lidem nebyly stále špatné.. průměr ()
Osobitý kreslený britský film ještě zvýrazňuje klady nadprůměrné Orwellovy literární předlohy. Levicový britský demokratický socialista, aktivní účastník španělské občanské války, měl vzácnou možnost poznat zblízka všechny formy komunismu v jejich "čisté" podobě a zřejmě podstoupil i jejich teoretické studium. O to působivější je alegorie, kterou nabídl svým čtenářům. Prasata bych však v žádném případě nepodceňoval: tito naši biologicky blízcí příbuzní se vyznačují - jako všichni všežravci, mezi které z biologického hlediska náležíme i my sami - vysokou inteligencí, tvořivostí a také - i ve svém vlastním zvířecím statusu - poměrně snadnou zneužitelností. Jedno z prvních děl, která se ve své době začala s úspěchem vymaňovat z disneyovské šablony, si uchovává i po desetiletích svou diváckou přitažlivost a s úspěchem dokazuje, že pohled na dějiny jedné ideologie k tomu, aby o ní poskytkl dostatečně plastickou a věcnou informaci, nepotřebuje ani plochou agitaci, ani vesměs matoucí démonizaci; vůle upozornit varovně na její zápory a propady tím nejen není oslabena, ale naopak získává na přesvědčivosti a hloubce. Kdybych si nepamatoval z dětství svůj odpor k povinné četbě, řekl bych, že toto klasické dílo by mělo být povinnou součástí výuky dějepisu novodobých dějin. ()
Súhlasím s interpretáciou Radka99. Na príklade zanimovanej poučnej rozprávky ide o všeobecne ukázaný obraz moci, vyšvihnúcej sa nahor na vlne všeobecnej nespokojnosti. Pod heslami všeobecnej rovnosti, slobody a bratstva. No na rozdiel od neho z filmu o tom ako sa Farma zvierat vytvárala, to po rokoch rozhodne nezužujem len na Rusko a jeho satelitné totalitné režimy, zaštiťujúce sa Marxom. Rovnako to platí pre štáty, kde si roky rokúce mocenské páky udržuje istá skupina striedajúcich sa politických elít, ktorá plní priania bankársko- priemyselno -obchodných kruhov. Rovnaké heslá o rovnosti, rovnaké výnimky. Koniec filmu správne, i keď zjednodušene, ukazuje na potrebu ďalšej revolúcie, na minimum eliminujúcej uzurpovanie moci. Pozn.: Anarcho syndikalistické riadenie fabrík a družstiev (napr. v Argentíne) ukazuje, že sa osvedčilo povinné spolu rozhodovanie všetkých a striedanie mocenského riadenia po dvoch - troch mesiacoch. Ideály vylepšiť systém počas obdobia totiž ešte ostávajú, do kože sa nestačí zaryť túžba po moci a vlezdoriťovstvo. Smutnou stránkou filmu je, že symbolom podrazáckeho ľudí sa stali zvieratá. Ich prirodzenosť je iná. ()
Prasata kuministy? ... Výborný napad! ()
Jak řekl Orwell, když píšu proti totalitě neznamená to, že bych byl proti socialismus. Věřme mu sám bojoval na stráně republikánů ( neplést se Sládkovými), konkretně v milici strany POUM, myslím, což byla trockistická strana. U farmy zvířat se ukazuje, že i dobrá myšlenka může být zneužita. Mocipáni revoluce se mohu se rychle nebo postupně změnit nebo už můžou být špatní. Nemusí to být u každé revoluce, i když si na pár revolucí vzpomínám, které tak dopadly. ()
Původně jsem dával 4* kvůli příliš šťastnému zakončení. Až nyní jsem zhlédl dokument, který vše uvádí na pravou míru. Jistě, kniha je hodně drsná a v mnohem odlišná, ale dobrý film nikdy nekopíruje knihu doslova. Smekám před tvůrci, kteří odvedli skvělou práci! Kromě malého kačátka nic nepřipomíná svět W.Disneye ( kterého ovšem uznávám!). Je znát, že jej natočili v Anglii, nikoliv v USA. Lze srovnat s příšernou, právě americkou, verzí z 90.let. Pro pochopení totalitní společnosti bezchybné. Dál už jde jen doslovnější Orwellův 1984, ovšem bajku mají šanci pochopit ti, kteří v totalitě nikdy nežili, stejně jako ti, kteří v ní žili tak dlouho, že její zrůdnost přestali vnímat. ()
Knihu považuji za jednu z nejlepších, jaké kdy lidstvo vyplodilo. Klidně by se mohla stát posvátnou knihou nějakého novodobého náboženství, tolik je v ní pravd. Film špatný není, ale mohl by být lepší. Uvítal bych například artovější zpracování (ala Trnka, Bárta, Pojar, Zeman…) a také více vstupů vypravěče, protože více orginálního textu by filmu spíše prospělo, než uškodilo. ()
Výtečné zpracování Orwellovy povídky, strhující podívaná. Tuto knihu jsem jako jednu zmála přečetl a líbilo se mi to. To samé můžu říct i o animovaném filmu z 50. let. Naprosto typická ukázka totalitního režimu!! Drsné, ale pravdivé. A Napoleon mě hrozně připomíná Paroubka a to nejen svým vzhledem. "All animals are equal, but some animals are more equal than others." 90% ()
Reklama