Réžia:
Otakar VávraKamera:
Václav HanušHudba:
Jiří SrnkaHrajú:
Zdeněk Štěpánek, Karel Höger, Jan Pivec, Vlasta Matulová, Ladislav Pešek, Gustav Hilmar, Vítězslav Vejražka, Václav Voska, Eduard Kohout, Bedřich Karen (viac)VOD (2)
Obsahy(1)
Veľkorysý filmový projekt, nakrútený podľa diela Aloisa Jiráska, zachytáva obdobie od mája 1412 do júla 1415. Na počiatku stojí odpor proti predaju odpustkov a kázne Jana Husa, ktorým v pražskej Betlehemskej kaplnke načúvajú stovky ľudí. Po vyhlásení pápežského interdiktu nad Prahou odchádza Jan Hus na vidiek, kde pokračuje v šírení svojho učenia medzi prostým ľudom. Na jeseň roku 1414 sa Jan Hus vydáva v sprievode českých pánov do Kostnice, aby tam pred cirkevným koncilom obhájil svoje učenie. Cirkevní predstavitelia však kategoricky žiadajú, aby Hus odvolal, to, čomu učil, a keď tak odmietne urobiť, odsúdia ho ako kacíra na smrť upálením. Film režiséra Otakára Vávru je prvou časť voľnej tzv. husitskej trilógie, ktorú okrem neho tvoria ešte filmy Jan Žižka a Proti všem. (STV)
(viac)Recenzie (275)
Po prvním dílu zatím jasně fandím českému lidu a doufám, že v dalším pokračování dostanou záporáci napamětnou. ()
"To je ale hodný bratříček." Dodneška nepřekonaný snímek, který mezi českými filmy nemá obdoby. Představení středověku, kostýmy a celá výprava je ve vztahu k době vzniku špičková. Herci hrajou dobře a pokud jsem měl s nějakou postavou problém, mohla za to chyba scénáře. Nikoliv představitelé jednotlivých rolí. Profesionalita, kterou Vávra předvedl je obdivuhodná, ať už jsou to dobře vygradované scény, záběry na Žižku, které jsou pomrkáváním na ty, co vědí, kam události kolem Jana Husa povedou. A i třeba závěrečné Husovi vzpomínky při pohledu na plamínek ohně splnily svůj účel. Je škoda, že v dnešní době nikdo z českých tvůrců nemá touhu a odvahu natočit něco podobného, protože velkolepých historických filmů by si naše historie zasloužila víc. Všechno, co se tomuhle filmu dá vyčíst vychází ze dvou bodů 1) Předloha Aloise Jiráska, který vždycky upřednostňuje lid před hlubším prokreslením postav a samozřejmě, Alois Jirásek byl Čech jak poleno, což se projevilo i na jeho díle a za 2) Soudruzi určitě bedlivě koukali Vávrovi přes rameno, aby dostatečně vynáchvalil prostý lid a důkladně zhnusil všechnu šlechtu a církev. Oboje se pak podepisuje na celkovém obrazu, kdy zatímco všichni Husovi příznivci, jsou výličeni jako chudáčci, jenž hrozně trpí a nebojí se položit život za pravdu, lásku a vzájemné pochopení, tak veškerá šlechta a katolická církev jsou tu bezpáteřní zmetci, kterým nejde o nic jiného než o způsobení co největšího utrpení všem chudým a bezmocným. Film hovoří o rozumu a jeho užití při rozeznávání dobra a zla, až nakonec zapomíná, že zlo a dobro bylo na všech stranách KAŽDÉ války. Ani jedno Vávra nemohl ovlivnit a tak výsledný počin je vzhledem k problematickým okolnostem to nejlepší, co mohlo ve své době v Čechách vzniknout. Určitě se tam člověk dozví i spoustu informací o schizmatu a interdiktu, což se počítá. Navíc závěrečná scéna s Janem Žižkou navnadí na další díly, ke kterým se jistě v budoucnu dostanu ()
Pod nánosem povinného socialistického hnoje se vyjímá silný příběh jednoho z největších čechů, který ovlivnil dějiny naší země snad nejvíce ze všech historických postav. Film je velmi dobrý, herecké výkony trochu jednoduché, ale ani v dnešní době nijak urážející či směšné. Štěpánek v hlavní roli je pak famózní. ()
Soudruh Husek v akci aneb notně zjednodušený pohled na bezpochyby jednu z nejdůležitějších postav naší historie ovlivněný dobou vzniku filmu. Hus tak vychází jako nějaký protokomunista a zcela je popřeno to, že i přes kritiku katolické církve se nadále cítil být její silnou součástí, byl i nadále duchovním odkazujícím na Písmo svaté a ne nějakým sociálním revolucionářem. Na druhou stranu je film opravdu dobře řemeslně natočen a odehrán. Plejádu tehdejších hereckých bardů (Štěpánek, Höger, Smolík ... ) zdařile doplňuje mladší generace (Cupák, Hrušínský, Kemr ...) a opravdu bohatá výprava filmu. Lokace obce Lštění, kde byla natočena zastávka cesty Husa do Kostnice v chudé německé vísce, je dokonce spjata s kořeny má rodiny a táta si natáčení pamatoval. Takže se na začátek husitské trilogie vždy rád podívám, přestože tento díl považuji za nejslabší ... ()
dokument o prvním českým kosmonautu, který záhadně uhořel při startu ()
Řemeslně kvalitní historická freska, bohužel zatížená tunami patosu a ideologie, interpretující historii řekněme hodně svérázně. Ale na dobu svého vzniku to vlastně až tak strašný není. ()
Skvely historicky film, v ktorom mi vsak vadia trocha tie hyperboly. ()
Tak tohle byla opravdu silná káva. Naprosto zdrcující propaganda při které musejí tvrdnout rysy všem soudným lidem, kteří zažili aspoň 20 let rudého teroru. Odstrašující případ, kdy zručný člověk vložil své schopnosti do služeb ďábla. ()
Výpravný velkofilm, kterému se při realizaci věnovalo velké úsilí. Velké úsilí v oblasti výpravné, kostymní, staveb exteriérů, výroby. Dále také scénáře a dialogů. Pečlivě se hledali herci do obsazování hlavních postav. To vše zní z hlediska filmového umění nádherně. Obzvláště když obsah snímku mluví o naší etapě dějin, na kterou můžeme jako národ být právem hrdí. A tady dochází ke zklamání a k rozkolu. Protože právě podání historických událostí je zcela v rukou tehdejší vládnoucí strany a snad již nemusím podotýkat co se pak vždy děje dále. Události jsou doslova zotročeny tak aby vyhovovaly dnešním potřebám (50 léta dvacátého stoleti ) a to je v mých očích neodpustitelné. Film jako takový nesmí nikdy být využíván k žádným propagandistickým účelům. Jinak to není z morálním hlediska prostě film. Neznám osobní ambice režiséra a nevím jestli šel na ruku režimu, či chtěl jen točit velké filmy tak jako skoro každý režisér. Ale tuto informaci není problém sehnat v dnešní době informatiky. ()
Nelze porovnávat tento film například s Jménem růže. Oba dva filmy byly natočeny v úplně jiné době. Film má dobré kulisy, režisér Otakar Vávra výborně vybral postavy do rolí. Je velká škoda, že film byl natočen v 50. letech, ubralo to jednu hvězdičku. ()
Slušné, jen bych oproti Galadriel podotknul, že se skutečnou historií má tento film společné pouze základní obrysy (tedy že Hus odjel do Kostnice a tam byl upálen jako heretik). ()
Len malicko chybalo, aby som dal tomuto filmu plne hodnotenie. Ista poplatnost dobe vzniku a vsadepritomny patos su samozrejme viditelne, ale filmu nijako neskodia. Americky patriotizmus dohnany castokrat az do nechutnych rozmerov, ci superpateticke momenty pseudohistorickych velkofilmov, ktore su nam servirovane zo zapadu, tento film ani zdaleka nedosahuje, zato vyprava, ci herecke vykony vsetkych zucastnenych postav su na vysokej urovni. A posolstvo, ktore chcel film odovzdat, v nom pretrvava uz vyse polstorocia. ()
,,A svou vrchnost prý nemáme a nesmíme poslouchat, byl by to hřích." Jako největší plus vidím u tohoto filmu jednoznačně bohatou výpravu, na níž se opravdu nešetřilo. Hlavně je to vidět na masových davových scénách, to je radost pohledět, že to nejsou jen iluze vytvořené na modrém plátně. Vše ostatní už je horší. Herecké projevy jsou přehnané až hysterické, obzvlášť když jsou na scéně ,,utlačované vrstvy". Celá idea příběhu je ta tam, prvoplánová soudružská agitka je tak výrazná, že Husova postava má ve výsledku blíže k Leninovi. Naprosto ve filmu postrádám dobovou středověkou atmosféru a hlavně tehdejší chování lidí. Všichni tam totiž hrají jak úderníci z Anděla na horách, což je na film odehrávající se ve 14. století opravdová hrůza. Film také postrádá spád, což je jistě dáno i dobou vzniku, ale tady jsem se v druhé půli již opravdu značně nudil. ()
Nejsem žádný extra pedant pokud jde o historickou věrnost, zobrazeníi rabování kostelů jako v zásadě bohulibé kratochvíle bohabojného lidu - nebo naopak prezentace poslušnosti vůči vrchnosti jako hříchu - bych přešel, ovšem dost mě zklamala absence Husovy stěžení hlášky (o sancta simplicitas). To se Vávrovi (Jiráskovi?) hrubě nehodilo do krámu, že i prostá žena z lidu spontánně přiložila otýpku kvaitního bukového dřeva. Ovšem jinak jsem se docela bavil, výprava potěšila. ()
Tady to rudí soudruzi těm našim barvitým dějinám vyloženě natřeli - a hezky černobíle. ()
Velmi dobře udělaný film. Dala bych i vyšší hodnocení, ale nemůžu protože to bylo tak strašně smutné jak tam na začátku zabili ty tři mládence a do toho ten ubohý lid který nakonec o Zdeňka Štěpánka přišel. Ale člověk se na konci filmu může trochu uklidnit protože v navazujícím filmu Jan Žižka začíná Štěpánkovi nový život. ()
Prvý diel historicko revolučnej trilógie. Kto by si dnes dovolil spraviť 3-minútové intro plné ozdobného textu. NIKTO. Prvé čo Vás zaujme pri tomto filme je nádherná čeština, tá sa už v dnešnej českej kinematografii nevyskytuje. Dnes sa radšej používajú anglikánske výrazy, a „ty vole.") Zdeněk Štěpánek- nie nadarmo mu napísali zasloužilý umělec. Z monológov v kostole a v doline, stále dodnes žasnem nad výkonom, a schopnosťou si zapamätať toľko textu. (Pozor dámy a páni, tieto scény sú maximálne z dvoch strihov! Herci, ktorí nehrajú svoje úlohy, skôr ich žijú. Niet divu, že v tej dobe, následné socialistické roky malo Československo najkvalitnejších hercov. Na okraj, vtedy si ľudia vážili hercov, dnes sa o nich píšu články v bulvároch, pretože sa opili o polnoci na Václaváku, nádhera. Dnes v kinematografii, je buď zle nastavený systém, alebo poriadne zlá doba- režiséri netvoria filmy, tak ako by ich chceli vidieť ako diváci, scenérie sa vymenili za zelené plátna, herečky neherečkami. Ďalšou vecou, ktorá Vás bude nútiť si znova pustiť je hudba. Je lahodná, a je presne na miestach, kde má byť. Ach, a tie zbory. Pri sledovaní DOSLOVA pochopíte, že Otakar Vávra sa narodil možno v zlej dobe, pretože režisérske postupy, ktoré zvolil vo filme, sú dodnes aktuálne, a s dnešnou technikou by dokázal natočiť film neslýchaných rozmerov. Prosím Vás, klasika. Otakar Vávra ukázal, že je schopný režisér, konkurovať režisérom veľkých opusov Hollywoodu, ktoré vznikli medzi ´53 - ´64. Byť Čechom, tak som hrdý, že sa v mojej vlasti narodil takýto nadaný človek, jeho študenti Chytilová, Kusturica hovoria to svoje. Veľmi rád sa vrátim k tomuto filmu, celkovo ku trilógií. Televíznemu spracovaniu z roku 2015 Vám neodporúčam strácať čas. /95%/ ()
Neznaje zdrojový materiál (a do větší hloubky ani dějiny husitství), nedokážu posoudit, co pochází z Jiráska, co z učebnic historie a co z propagandistických příruček KSČ. Katolickou církev mám rád asi jako osinu v prdeli, takže mistru Honzovi brojícímu proti rozežraným prelátům bych měl fandit, potíž tkví v tom, že nikdo z jeho oponentů nepřekročí hranici pohádkově zlé nebo zkažené karikatury. Alespoň že František Smolík si se svojí rolí vyhrál natolik, že od něj zcela nepokrytě opisoval Ian McDiarmid při ztvárnění Palpatina v prequelech Star Wars. Skvělé jsou dobové kostýmy hrající všemi barvami a vlastně se mi líbily i malované kulisy středověké Prahy, které filmu dodávají specifickou atmosféru. Doufám, že další díly už budou větší nářez. ()
V podstatě historická rekonstrukce, do určité míry pokroucená, husité se komunistům přibližovali tím že nesnášeli katolickou církev snad proto se v tom tehdejší režim tak vrtal. Spolu s ostatními - Jan Žižka, Jan Rohaáč z Dubé, Proti všem, tvoří docela pěknou serii která mě oslovila, a docela mě i vtáhla doděje tehdejších událostí. Tendence tehdejší doby již nehodnotím záporně, každý jsme nejaký. 78% ()
Vždycky jsem čekal, až se začně za Žižky bojovat... doznávám... :´( ()
Reklama