Réžia:
Otakar VávraKamera:
Václav HanušHudba:
Jiří SrnkaHrajú:
Karel Höger, Florence Marly, František Smolík, Nataša Tanská, Miroslav Homola, Jaroslav Průcha, Jiří Plachý st., Eduard Linkers, Bedřich Vrbský (viac)Obsahy(1)
Čapkova předloha se v těsně poválečném kontextu dočkala zřetelné aktualizace: mimořádně ničivá třaskavina v rukou válečných štváčů, které zajímají jen zisk, se může snadno stát osudnou rozbuškou, ohrožující celý svět. Režisér Otakar Vávra soustředí pozornost na horečnaté představy vyčerpaného a navíc zraněného protagonisty inženýra Prokopa, jenž se ze všech sil snažil zabránit zneužití svého vynálezu. I když po vypravěčské stránce (snově stylizované sekvence, které přibližují hrdinovo narušené vnímání, prozrazují inspiraci ponurým francouzským poetismem) film přece jen zestárnul, jeho výpověď si dodnes uchovává svou naléhavost.
Román Karla Čapka Krakatit zfilmoval Otakar Vávra již záhy po druhé světové válce a pojal jej jako horečnatě expresivní varování před jadernou zkázou. V roce 1980 se k tomuto dílu vrátil znovu, tentokrát však zdůraznil násilnou aktualizaci výchozího textu ve smyslu zákeřných imperialistických piklů. Hlavní hrdina vědec Prokop se ocitá ve smrtelném ohrožení, když chce zabránit zneužití svého epochálního vynálezu třaskaviny Krakatit dvěmi skupinami lidí, kteří s její pomocí chtějí ovládnout svět. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (248)
Moc takovýhle "technicko-vědecký" filmy nemusím, ani Čapek mi normálně nic moc neříká, ale Krakatit se tváří vyloženě zajímavě hned v několika směrech...samotné téma jak jsem již napsal mě nijak zásadně neoslovuje, ale to, jak je film natočen po řemeslné stránce je dokonalost. Kamera, hudba...ale hlavně herecké výkony, mezi nimiž absolutně vyniká práce mistra Högera a pak hlavně celková zvláštní atmosféra tohoto dílka je něco vyloženě nevídaného. ()
Jak je možné, že mi tak výborný český film doteď unikal. Geniální dílo Karla Čapka, excelentně hrající Karel Höger a výborná režie Otakara Vávry. Atmosféra filmu válcuje většinu současných snímků. Klenot poválečné tvorby. 90% ()
Přátelé, na svou dobu neskutečná filmová adaptace, ta výprava i ty triky, co se používaly, celá padesátá léta.. 90% ()
Z témat Karla Čapka čerpalo mnoha a mnoho tvůrců sci-fi. Jeho propracovat tvorby zabíhá do různých koutů a odvětví. Jeho styl a vize jsou dnes přeneseny přes více autorů snad do každého lepšího sci-fi o robotech. Musím poděkovat panu Vávrovi, že tak krásně přenesl jeho myšlenky a realizoval je na filmové plátno. ()
Spojení Čapka a Högera vyšlo fantasticky. Vlastně všichni herci zde byli šťastně zvoleni, myslím, že by se film líbil i Čapkovi (pominu li trochu rudý závěr). To Sharky: musím oponovat, myslím si, že původně česká herečka Florence Marly (která si vydobyla hollywoodskou slávu) se do role princezny hodila výtečně. Příšerná není, jak píšeš a sexappealu má hodně. Která jiná herečka by uměla zahrát takovouhle chladnou a studenou krásku? Myslím, že žádná...V Česku máme sice krásek hodně, ale z žádné nevyzařuje takový chlad jako z Florence Marly. ()
Zaujímavé, ale bohužiaľ až ku koncu. Celkový dojem z filmu mi kazili snové a nudné pasáže. ()
Velmi zářná verze a ukázka filmu, tak jak skvěle reprezentuje staré časy. Film je na čtyřicátá léta natočen zcela úchvatně. Taky tomu zjevně napomáhá samotný Karel Čapek. Příběh je nicméně sám o sobě další kapitola. Už jenom kvůli tomu, že se i přesto jeví zbytečně zdlouhavý a jenom ukazuje strasti našeho vědce, na kterého se v podstatě neustále lepí ženské. Tehdy dejme tomu. Dneska velká kravina s prvky klišé. Nicméně to neubírá na plnohodnotné kvalitě. ()
Jedna z mých nejoblíbenějších knížek byla zpracována způsobem sotva průměrným. Hlavním problémem jsou herci. Nevím sice, kdo by se hodil na ing. Prokopa z tehdejších herců (snad Ladislav Boháč), ale rozhodně se na něj nehodí Karel Hoger, stejně špatně jsou obsazeni (a zahráni) i pan Carson, princezna a další. Kniha je mnohem živější, emocionálnější, ing. Prokop mnohem živočišnější a zoufalejší. Ale bez znalosti předlohy se na to asi celkem pěkně kouká. ()
Jedna z nejpůsobivějších rolí Karla Högera. Tísnivá atmosféra vytvořená za použití minimálních efektů. ()
Varovný prst zdvihnutý krátko po zhodení dvoch atómových bômb v halucinogénnom sci-fi. A keďže som, podobne ako inženýr Prokop, kvôli pokročilej hodine chvíľami aj zaspával, tak som v tom mal riadny hokej, ako sa objavoval stále v inej scéne s inými problémami. Nakoniec mi to záver dal do poriadku a nebudem mať z tohto filmu zlý spánok. (11.7.2013) –––– Na druhýkrát už v celkom čerstvom stave som pochopil viac, teda skoro všetko, ale nevylučujem, že na tretíkrát to bude najzaujímavejšie. Zatiaľ musím jednoznačne zvýšiť na štyri hviezdy. (20.2.2016) –––– Tak ja to zkusím znova. Aby to svítilo a hřálo... ()
Úžasně zpracovaný Čapek, jeden z nejlepších. Nakonec co už také v poválečném Československu a po únoru natáčet, než film s takovýmhle poselstvím. Nechat vybuchnou pudřenku mi vždycky připadalo takové dekadentní. Karel Höger je velikán českého filmu a byl jím už od začátku. Navíc brněnský a jihomoravský patriot, jeho čtení Lišky Bystroušky nemůže nikdo překonat – ale to odbočuji. Vávra byl mistr, ať už později točil co točil. Čapka mám pochopitelně přečteného komplet a asi taky zkouknuté všechno, co se podle něj natočilo. Jen mám teď okno a vůbec si nemohu vzpomenout. Ale něco se mi mate o ještě jedné socialistické verzi krakatitu, ale nemohu si vzpomenout ani na název. Pomůžete? ()
Tento film delaji dve veci.. Vytecna knizni predloha, ktera je skutecne "prepsana" na filmove platno a atmosfera.. Atmosfera, kterou by mohl zavidet lecktery film.. Vavra je genialni reziser, ktery ma mnoho uletu, ale tento film natocil mistrovsky.. ()
Atmosferické dílo, které se v poslední fázi trochu vymiká kontrole a působí až moc ujetě, což vzhledem k snovéme pojetí zní divně že? Začátek je výborný a napětí stoupá, jen s úříchodem princezny a útěkem z laboratoří mě snímek již tak nebavil a přišlo mi, že jen zbytečně dlouze dojíždí do cíle. Kvalitní rukopis Karla Čapka se nezapře a i přes pár výtek Krakatit doporučuji. Je to jiné, kvalitnější kafe, než současná česká kinematografie. ()
Upřímně řečeno zklamal mě víc Čapek než zpracování jeho Krakatitu! Jde tam prakticky jen o ženské a aby se neřeklo tak občas hodí do placu myšlenku lehčího kalibru! Na konec přivádí nějakého zmateného stařečka a pak už je jen bibliografický údaj knížky! To film, to je jiná kává! Drží se předlohy, takže má kvalitní scénár (protože Krakatit jako scénář je více než dostačující-je dobrý, jko beletristický román však průměrný) a hlavně mistr Höger a mistr Vávra dělají z fimu ono pokoukáníčko! Ještě atmosféra starých černobílých filmů ( nevím proč, ale nemohl jsem se zbavit pocitu, že mi to mírně připomíná atmosférou Spalovače mrtvol)! a dobový kontext a máme film, který stojí minimálně za dvě hodinky vašeho života! ()
Prostě klasika - Čapek byl opravdu génius! O. Vávra odvedl skvělou práci, stějně tak i K. Höger. ()
Jeden z těch lepších počinů Otakara Vávry. Lví podíl na úspěchu filmu samozřejmě nese Karel Höger, který prakticky "nesleze z plátna". ()
Aneb důkaz toho, že i ve 40. letech se u nás točily filmy dosahující špičkové kvality. Když to porovnám s jinými rádoby dramaty z té doby, tohle je prostě bomba - doslova. I teď, po 60. letech, kdy jdete na film do kina, usedáte s 3D brýlemi na očích a 3 hodiny díky nim sledujete snímek, který se celý natáčel před zeleným plátnem, má Krakatit velkou sílu. A když přimhouříte oči nad kulisami či některými naivními scénami, tak vás Krakatit opravdu rozmetá na kusy. Úžasná atmosféra, která časem nevyčpěla, skvělý Karel Höger a další obrovské plus za alegorii království princezny Vilemíny a Třetí říše. Nezbývá, než zatleskat a říci: "Bravo!" ()
Nevím proč, ale přišlo mi, že Karel Höger celou dobu docela přehrává. Krom toho film opravdu hodně zestárnul a děj často postrádá plynulost. Zdá se mi, že bez přečtení předlohy nelze film pobrat se vším všudy. Možná, že někdy zjednám nápravu a přečtu si to, film mě k tomu však moc nenalákal. (DVD) ()
Zednáře Čapka nesnáším, a tenhle film je k tomu jen další důvod. Příběh o přitroublém vědátůrkovi, který vynalezne něco strašného (nejspíš atomovou bombu - a popálí si přitom ruce, ha - ha), potácí se přitom mezi naprosto mělkými a ubohými "láskami" ke každé, která momentálně vytrčí bradavky, a prožívá mnohé rozkymácené pochoďáky po ateliéru a další pseudodramata, když se jej chlapci od nového světového řádu pokoušejí zkorumpovat. Čapkova jazyková dílna navíc v tomto případě vůbec nezafungovala jako v případě robota. Krakatit je prostě debilní slovo, je hloupé, přímo tahá za uši, a strašně mě sralo a znepříjemňovalo už tak nepříjemný film. Chtěl jsem dát jednu hvězdičku, abych nevypadal jako úplnej rebel, když na Čapka byla celá maturitní otázka, ale na závěr jsem se rozhod, že seru na dojem a budu hodnotit srdcem. ()
Ctvrta hvezda za sci-fi vizualy. :-) ()
Reklama