Réžia:
Orson WellesKamera:
Gregg TolandHudba:
Bernard HerrmannHrajú:
Orson Welles, Joseph Cotten, Dorothy Comingore, Agnes Moorehead, Ruth Warrick, Ray Collins, Erskine Sanford, Everett Sloane, Paul Stewart, George Coulouris (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Neposlušné dítě Hollywoodu Orson Welles natáčel toto legendární drama, které se stalo milníkem ve vývoji filmové řeči i vypravěčských postupů, již ve svých pětadvaceti letech. Welles svou režijní prvotinu pojal jako rekonstrukci osudů fiktivního magnáta Kanea, sestavovanou novinářem - využívá k tomu filmové týdeníky, rozmluvy s pamětníky atd. Postupně upřesňovaný obraz titulního hrdiny ztrácí svou původní gloriolu - ukazuje se, že peníze a moc ještě nezaručují štěstí. Občan Kane vzbudil v době svého uvedení skandál, protože tiskový magnát miliardář William Randolph Hearst vztáhl vyprávěný příběh na sebe... Z devíti nominací na Oscara v roce 1941 získal film sice jen jednu (za scénář, na němž spolupracoval sám Welles s Hermanem J. Mankiewiczem), ale od té doby suverénně vítězí v mnoha prestižních anketách nejrespektovanějších světových kritiků. (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (1)
Recenzie (605)
Co kdysi dávno posunulo celou kinematografii ještě o kus dál od němého filmu, je dnes stále poutavý a chytře strukturovaný příběh o ztrátě a pomíjivosti, korupci životem a vůbec o klišé, že peníze ti štěstí a lásku nekoupí. Welles skvěle zvýraznil, jak se soud o člověku mění pouhou perspektivou jednotlivých vypravěčů. S druhou projekcí po mnoha letech jdu s hvězdou nahoru, oslovený kamerou a stylem, předně ale za to, jak je KANE podaný, komplexní a tíživý, a má obsahově hodně co říct. "I don't think any word can explain a man's life." ()
Tento film by som rad porovnal s filmom od Martina Scorseseho LETEC (2004), pretoze aj v Letcovi sa jednalo o zaujimavy zivot cloveka Howarda Hughesa, ktory mal velky vplyv nielen vo filmovej branzi, ale aj v letectve s vyrobou najväcsieho lietadla na svete a podobne aj Charles Foster Kane mal vplyv v novinarskej branzi ako aj v politike a obaja mali aj problemy so zenami. Ak niekoho z vas nebavil ani Letec a nezaujima vas ani zivot s prostredia novinarov a politiky, mozno vas presvedci aspon dokonale zamaskovany iba 25 rocny Orson Welles, ktory skutocne vyzeral na 50 rokov bez toho, aby som si vsimol, ze ma masku. Neuveritelné a podla mna velmi zaujimavé, kedze je aj samotnym reziserom a producentom filmu... 09.04.2009 ___ Orson Welles - (Charles Foster Kane) +++ Joseph Cotten - (Jedediah Leland) +++ Agnes Moorehead - (Mary Kane) +++ Dorothy Comingore - (Susan Alexander Kane) +++ Everett Sloane - (Pán Bernstein) +++ Paul Stewart - (Raymond) +++ Erskine Sanford - (Herbert Carter) +++ William Alland - (Jerry Thompson) +++ Produkcia: Orson Welles +++ Hudba: Bernard Herrmann +++ ()
"Kdybych nebyl tak bohatý, mohl jsem být opravdu skvělým chlapem." Tak kdopak byl pan Kane? Komunista, fašista nebo Američan? Pro mě to byl hlavně prvotřídní jájínek. Já, já, já, jenom já. Jelikož jsem taky jájínek, tak to mohu erudovaně posoudit. Mě tedy dost bavil Kaneův vzestup. Zejména, když jako novinář bojoval proti sobě - magnátovi. To bylo hodně zábavný. Jeho pád doprovázenej operním hýkotem jeho druhý manželky už mě tolik nebavil. Netrpěl jsem při něm tolik jako báječnej učitel zpěvu Matiste, ale už to žádná velká zábava nebyla. A co se týká novátorskejch filmovejch postupů, úchvatný kamery a precizní režie, tak k tomu poslušně hlásím, že tomu nerozumím. Mně se to prostě jenom líbilo. ()
(1001) Při přemítání nad tímhle filmem jsem si říkala, jestli já náhodou nejsem pokrytec. Současným filmům velmi často vyčítám nabubřelost a gigantičnost (často je to i na podvědomé úrovni, že se mi nějaký film kvůli tomu nedostane k srdíčku), a najednou stačí, aby taková věc byla o sedmdesát let starší a černobílá, a Dagmařina ledová slupka roztaje? Možná jo. Možná jsem jenom obyčejný hipster, kterému se rozklepou kolena z optické kopírky, kdežto po digitálních serepetičkách ani nemrkne. Navážno si ovšem myslím, že důvod, proč ke mně Občan Kane nakonec promluvil, by měl zůstat nepojmenovaný/nepojmenovatelný, což by také měla být vlastnost všech dobrých filmů. ()
Opravdu až nečekaně svěží film, ale právě jen z hlediska filmového. Možná je to už stářím snímku, ale nijak výrazně mě v dnešním kontextu nezaujal. Oceňuji filmařskou a technickou stránku, ale problém byl především v dlouhém, rozvláčném a místy dosti nudném příběhu. Vzheldem k místnímu hodnocení jsem čakal víc a možná i proto je film u mě na nějakých 65%. A jen proto, že spousta uživatelů dá 5, nemusím snad já. Film o kterém si s někým rád popovídám, ale na který se kouknu podruhé jen z jiného důvodu, než z toho, že bych chtěl ten příběh vidět a prožít znovu. ()
Galéria (86)
Zaujímavosti (141)
- Natáčelo se od 29. června do 23. října 1940 ve státech New York a Kalifornie v USA. (Varan)
- Scéna, kedy Kaneova matka (Agnes Moorehead) odovzdáva syna do poručníctva Thatcherovi (George Coulouris), je snímaná bez strihu. Welles chcel ponechať v jednej scéne všetky dôsledky situácie. Chlapec Kane (Buddy Swan), ktorý je predmetom diskusie, je po celú dobu snímaný v okne. Začína to celkom, neskôr sa kamera vzďaľuje a odhaľuje okno, aby sa zjavila Kaneova matka, ústredná postava záberu. Kamera pokračuje v jazde, predstaví Thatchera neskôr v izbe, kde dochádza k podpisu dokumentov, ktoré z diaľky sleduje Kaneov otec (Harry Shannon), postava, ktorej reakcie nikto neberie v úvahu. (Biopler)
- Welles využil rovnaký vzorec strihu pri dvoch situáciách, pri ktorých chcel zdôrazniť Kaneovu honbu za mocou: najprv jeho pokus pri kandidovaní na úrad guvernéra, neskôr pokus Susan (Dorothy Comingore) preraziť ako operná diva. V oboch prípadoch je ústredný bod strihu Kane na zhromaždení, resp. Susan na javisku. Potom nasledujú zábery na vedľajšie postavy ako Leland (Joseph Cotten), Bernstein (Everett Sloane) či Gettys (Ray Collins), resp. učiteľ spevu. Potom sa opäť strihá na Kanea, resp. Susan. Strih má informovať o postavách, ktorých názor je pre Kanea dôležitý. (Biopler)
Reklama