Réžia:
Orson WellesKamera:
Russell MettyHudba:
Bronislau KaperHrajú:
Edward G. Robinson, Loretta Young, Orson Welles, Richard Long, Konstantin Shayne, Billy House, David Bond, Brother Theodore, Erskine Sanford, Ethan Laidlaw (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Vyšetřovatel Wilson z komise pro válečné zločiny pátrá po uprchlém nacistovi Franzi Kindlerovi, který se za války podílel na genocidě židovského národa a dosud věří v nacistické ideje. Stopa zavede Wilsona až do poklidného connecticutského městečka Harper. Kindler tu působí pod falešným jménem Charles Rankin jako všemi respektovaný a oblíbený učitel v chlapecké škole. Právě si bere za ženu soudcovu dceru Mary Longstreetovou. Aby se vyhnul vyzrazení, zabije bývalého kolegu Meinikeho, který ho vyhledal. Pátrající Wilson tak přijde o jediného svědka. Jediné, čeho se může chytit, je Kindlerova vášeň pro starožitné hodiny...
Po veledílech Občan Kane a Skvělí Ambersonové natočil Orson Welles příběh v téměř hitchcockovském stylu, založený na přímočarém vyprávění, jasně rozehraných charakterech a pozvolné gradaci napětí. Dokázal tak, že je schopen natočit kvalitní a přitom zcela osobitý hollywoodský film, třebaže ani Cizinec se ve své době nesetkal s žádoucím diváckým ohlasem.
(oficiálny text distribútora)
Videá (1)
Recenzie (107)
Mistr Welles staví kontrast bezpečné idylky na předměstí Nové Anglie a zrůdného nacistického zločince, který zde našel úkryt v převleku za profesora. K mojí spokojenosti sám sebe obsadil do této role, záporák je jeho parketa, a nazi-lovce hraje stejně charismatický Robinson. Film zaujme detaily (reálné záběry z koncentračních táborů, kavárenský prostor, středověký hodiny), je příjemně dramatický a hustě graduje ve finále s kostelní věží. Není co bych našel proti :) #Noirvember ()
Štúdiová záležitosť. Ale bola to asi jediná cesta, ako mohol Welles presvedčiť produkciu komerčným úspechom. Vôbec sa teda nečudujem, že sám tento film nemal v láske. Ide o klasicky hitchcockovsky rozostavanú zápletku, ale Welles nie je Hitchcock. Dominoval vlastnou štýlotvorbou : osobitý orsonovský koncept s absolútne voľnými rukami, kamerové nájazdy, svetlá a tiene, charaktery postáv v kontraste, zamotanosť, ponurosť. Ak teda po 45-tich minútach začne The Stranger fungovať na báze stereotypu a keď pod povrchom nejestvuje jediný moment prekvapenia, výsledok nepoteší. Teda fanúšikov Orsona Wellesa, pre ostatných, ktorí majú radšej jednoduchšie trilery s veľmi prehľadnou kostrou rozprávania a prívetivých zápletiek s vyššou trpezlivosťou - slasť. ()
Cizinec je skvělý noirový film nejen pro "hitcockovské" napěti, ale především pro poutavý až invenční vizuál, kterým se Welles stal bezesporu nesmrtelnou ikonou světové kinematografie. Přesvědčivé herectví jak E. Robinsona a pro něj typické role detektiva/komisaře, tak Orsona Wellese, který během filmu krásně ztvárnuje psychické hroucení a ztrátu půdy pod nohama v drobných mimikách a pohybech. Cizinec sice možná je v historickém kontextu lehce naivní, ale tomu neubírá na napínavosti ani v dnešní době. ()
Jako druhyho Obcana Kanea jsem fakt necekal, ale stejne mi to prislo na Wellese slabsi. Natoceny to je dobre, ale ne nejak vyjimecne. Herci jsou slusny, ale vsechny je zastinuje paradni Welles. Jedinej vyraznejsi problem je pribeh, namet o hledani nacistickejch zlocincu zni zajimave, ale ten dej je az smesne jednoduchej. Navic i pres 90 minutovou delku ke konci uz silne natahovanej. Asi proste na tyhle stary filmy nejsem ten spravnej divak, jak koukam, tak vsichni ostatni tady zas hekaj nadsenim. ()
Po skvělých Báječných Ambersonových (nebo báječných Skvělých Ambersonových), které jsem viděla nedávno, mě Cizinec tolik nenadchl, chvílemi jsem se nudila a Orsonovy režijní fígle tady byly, ale jaksi na mě nefungovaly. Jako herec byl dobrý, ale nelíbil se mi představitel detektiva. Manželka byla velmi krásná, ale herecky dost slabá a téma nebylo uchopeno tak, aby člověka nějak hlouběji zasáhlo. Přesto na svou dobu je to opět film, který je dobré vidět. ()
Galéria (37)
Zaujímavosti (8)
- Film vznikal jako zakázka pro nezávislou produkční společnost International Pictures a většinou bývá považován za jeden z nejméně osobitých režisérových počinů. Welles byl nucen pracovat s rutinním scénářem Anthonyho Veillera a pod těsným dohledem producenta Sama Spiegela, který zamítl několik odvážných nápadů včetně dvacetiminutového prologu odehrávajícího se v Jižní Americe. (Zdroj: Noir Film Festival)
- Spoločnosť International Pictures, ktorá poznala povesť Orsona Wellesa pre dlhé expozičné scény, poskytla strihačovi Ernestovi J. Nimsovi slobodu vystrihnúť akékoľvek sekvencie z filmu, ktoré považoval za zbytočné. Na Wellesovo znechutenie Nims nakoniec zostrihal takmer 30 minút Wellesovej finálnej verzie. Zábery sa považujú za stratené, pretože zmizli aj pôvodné negatívy. (Bilkiz)
- Dlouhá scéna, ve které Meineke hledá Kindlera byla natočena, ale ve studiu vystřihnuta. (Kulmon)
Reklama