Réžia:
Roland EmmerichScenár:
Jeffrey NachmanoffKamera:
Ueli SteigerHudba:
Harald KloserHrajú:
Dennis Quaid, Jake Gyllenhaal, Ian Holm, Emmy Rossum, Sela Ward, Dash Mihok, Kenneth Welsh, Jay O. Sanders, Austin Nichols, Perry King, Nestor Serrano (viac)VOD (4)
Obsahy(1)
Čo keď sa začína nová doba ľadová? Taká otázka straší klimatológa Jacka Halla (Dennis Quaid), ktorého výskumy naznačujú, že globálne otepľovanie by mohlo spustiť prudkú a katastrofálnu zmenu zemskej klímy. Jeho prieskum ľadovcového jadra v Antarktíde dokazuje, že k takej udalosti došlo už pred 10-tisíc rokmi. Preto teraz varuje štátnych úradníkov, že by rovnaká situácia mohla nastať opäť, ale jeho varovania prichádzajú neskoro. Všetko sa už začalo, keď sa Hall stal svedkom odlomenia ľadovej kryhy o veľkosti Rhode Islandu z Antarktického ľadového pólu. Na celej zemeguli nasledovali prudké zmeny počasia – v Tokiu padali krúpy o veľkosti grapefruitu, rekordný hurikán vyvádzal na Havaji, v Dillí napadol sneh a cez Los Angeles sa prehnala ničivá séria tornád. Telefonát zo Škótska, od kolegu profesora Terryho Rapsona (Ian Holm), potvrdil Jackove najhoršie obavy. Prudké zmeny počasia sú príznakom veľkej globálnej zmeny. Množstvo vody z polárnych ľadovcov narušilo morské prúdy stabilizujúce náš klimatický systém. Globálne otepľovanie posunulo planétu na pokraj novej doby ľadovej, ktorá nastane v priebehu jednej globálnej super búrky. Kým Jack varuje Biely dom pre blížiacou sa klimatickou zmenou, jeho sedemnásťročný syn Sam (Jake Gyllenhaal) uviazol v New Yorku, kde sa s niekoľkými priateľmi zúčastnil na akademickej súťaži stredných škôl. Teraz si musí poradiť s prudkou záplavou a rýchle klesajúcou teplotou na Manhattane. Zo svojho útočiska v mestskej knižnici volá otcovi, ktorý ho stihne len varovať, aby za každú cenu zostal vo vnútri. Kým obyvateľstvo evakuujú na juh, Jack mieri proti prúdu, hádam ako jediný sa ponáhľa na sever, aby zachráni syna. Ani Jack však nie je pripravený na to, čo sa stane – jemu, jeho synovi a jeho planéte... (TV JOJ)
(viac)Zaujímavosti (24)
- Obrazové materiály o tom, jak se chová tornádo, když vtrhne do města, téměř neexistují, takže se tvůrci museli spolehnout na vlastní fantazii. Využili záběry skutečných tornád v krajině, podle nich vytvořili rozmanité počítačové modely a ty zasadili do předtočených záběrů měst. (Specs)
- Při vytváření iluze ledových plání a zamrzlých měst bylo zřejmě nejdůležitější zvládnout lámání světla. O několik let dříve přitom ještě software, který by dokázal věrně simulovat odrážení světelných paprsků, vůbec neexistoval. (Specs)
- Než mohl vzniknout složitý a dlouhý záběr, v němž kamera z ptačí perspektivy zabírá arktické ledové masy, nejprve vytesal fyzický model ledovců sochař a výsledek se pak ručním scannerem načetl do počítače, kde se dále upravoval. (Specs)
- Tvůrci neměli k dispozici žádné záběry tříštících se ledovců, takže museli improvizovat. Aby se všechny kusy ledu pohybovaly věrně, najali nakonec na jejich rozpohybování odborníky na animaci filmových postaviček. (Specs)
- Roland Emmerich našel insipiraci pro film v knize „The Coming Global Superstorm“ od Arta Bella a Whitleyho Striebera. (imro)
- Film nemá nic společného s knihou Allana Folsoma "Krycí jméno Pozítří" (původním názvem také "The Day After Tomorrow“), která byla hitem v roce 1994. (imro)
- Aby mohl Roland Emmerich natočit snímek skutečně plný katastrof, musel nejdříve vyladit jeho rozpočet. Proto se ve filmu místo původně zamýšleného Mela Gibsona objevil levnější Dennis Quaid a sám režisér vykročil na tenký led výměnou desetimilionového honoráře za 10 % ze zisku. (imro)
- Studio 20th Century Fox vyhrálo práva na projekt za 125 milionů dolarů prostřednictvím "aukce", při které bylo úspěšnější než například DreamWorks, Universal či Warner Bros. Film byl původně určený na léto 2003, ale obrovské množství zvláštních efektů jeho výrobu podstatně prodloužilo. (imro)
- Téměř všechny katastrofické jevy, zachycené ve filmu, se ve skutečnosti mohou stát, jen ne tak rychle. Ve skutečném životě by příroda na takovéto změny potřebovala stovky let. (imro)
- Premiérový víkend přinesl mistrovi katastrofických filmů Rolandu Emmerichovi 68,7 mil. dolarů, což byl v té době nejlepší zahajovací výdělek v jeho kariéře. Jelikož tento víkend byl prodloužený – šlo o tzv. Memorial Day – celková tržba byla ještě o 17,2 mil. vyšší. Celkové severoamerické tržby pak dosáhly 186,7 milionu amerických dolarů, celosvětové pak 552,6 mil. (imro)
- Pre exteriéry knižnice navrhol výtvarník Barry Chusid ulice Manhattanu vedúce k mohutnému kamennému schodisku. Ulica a fasáda knižnice boli umiestnené do obrovskej vodnej nádrže, používanej na natáčanie zatopených sekvencií. Interiér knižnice bol zostavený z niekoľkých ďalších masívnych kusov, umiestnených vo viacerých objektoch v okolí Montrealu tak, aby ich filmári mohli maximálne prispôsobiť rôznemu počasiu pre každú scénu. (Greenpeacak)
- Newyorské záplavy sa natáčali v obrovskej vodnej nádrži postavenej v interiéroch montrealského Alstomského zariadenia pre opravy a údržbu vlakov. Nakrúcanie tejto časti trvalo dva týždne. (Greenpeacak)
- V Montreale sa natáčalo 5 mesiacov. (Greenpeacak)
- Zhodou okolností vo februári 2004 Pentagon vydal prehlásenie hodnotiace ohrozenie národnej bezpečnosti globálnymi klimatickými zmenami. (Greenpeacak)
- Príroda sa desivo inšpirovala umením, keď sa v marci 2002 odlomilo do mora antarktické ľadovcové pole Larsen B, pár týždňov potom, čo Roland Emmerich a Jeffrey Nachmanoff napísali scénu popisujúcu jeho zrútenie. „V tej dobe sme žartovali, že by sme radšej mali začať s natáčaním, lebo budeme točiť dokument,“ hovorí Emmerich. (Greenpeacak)
- V novembri, tri dni po začatí natáčania v Montreale, zasiahli Spojené štáty americké mohutné tornáda. Celkom 75 tornád v priebehu jedného dňa zabilo 36 ľudí a spôsobilo škody v trinástich štátoch. Pri natáčaní v Montreale produkčný tím prežil štyri mesiace rekordnej zimy s najvyššími dennými teplotami dosahujúcimi často len –25°C. (Greenpeacak)
- V priebehu natáčania došlo po celom svete k sérii extrémnych javov v počasí. V júli 2002, v priebehu príprav natáčania, zasiahlo Čínu smrtiace krupobitie. Krúpy o veľkosti vajca zabili 25 ľudí a mnoho z nich utrpelo smrteľné zranenia hlavy. Búrka vyvracala stromy, rozbíjala čelné sklá na autách, spôsobila významné poruchy dodávky energie a zničila niektoré budovy v severnej časti provincie Henan. Nasledujúci mesiac časť Európy spustošili tzv. „záplavy storočia“. Takmer tri týždne zaplavovali krajiny prívalové dažde, zatopili londýnske metro, poškodili vinice a olivové háje v severnom Taliansku a zmietli turistov v Rusku, na pobreží Čierneho mora. Zahynulo najmenej 108 ľudí a niekoľko desiatok tisíc muselo byť evakuovaných. (Greenpeacak)