Réžia:
Marek PiestrakHudba:
Sven GrünbergHrajú:
Ewa Sałacka, Krzysztof Kolberger, Roman Wilhelmi, Bich Lan, Zygmunt Bielawski, Henryk Bista, Leon Niemczyk, Mikk Mikiver, Igor Przegrodzki, Haider Rizvi (viac)Obsahy(1)
Francouzský Pilot Bernard Traven přichází na Sorbonu, na přednášku profesora Jana Tarnase, který se specializuje na thajské rukopisy. Traven tento manuskript našel v buddhistické svatyni ve Vietnamu v roce 1954, když byl sestřelen jeho vrtulník. Později se objevuje žurnalistka Christine zkoumající záhadné úmrtí člověka na sorbonské laboratoři. Aby se Tarnas dověděl více, odcestuje s Travenem a nezávisle s Christinou do Vietnamu, do Údolí tisíce hadů. Prochází tajemnými komnatami s mnoha překvapeními. Následně se dostanou do starobylého sálu, kde se nachází hrobka mimozemšťana a amfora s velmi podivným obsahem. (A.L.E.S.)
(viac)Recenzie (25)
Předně přiznám, že filmy typu Indy nejsou zrovna z těch, na které bych nocoval před kinem, abych je viděl mezi prvními diváky. Ovšem při rusko-polském spojení se neubráním pozvednutému obočí, sarkastickému úsměvu a zvědavosti, co to vlastně bude. A světe div se, první dvě třetiny běží v klasických intencích žánru bez překvápek, ale i bez výraznějších kiksů, což potěší (nebudeme si zastírat, že co je u megarozpočtové americké produkce samozřejmost, to nemusí úplně fungovat u tehdy ještě východního bloku). Kdyby to takhle proběhlo celé, asi bych tam narval čtyři kousky. Poslední třetinu jsem měl ale neodbytný pocit, že si někdo něčeho pořádně šlehnul… A pravděpodobně tak učinil celý štáb. Z časoprostorových důvodů vzniku filmu nebudu kritizovat předpotopní efekty i masky. Ale jsou tam i logické chyby, u kterých by jedna nepříliš geniální námitka stačila na pohřeb celého díla. Jedna do očí bijící věc za všechny: všimli jste si, že profesůrek nosil půlku filmu brejličky až do doby, kdy je utopil v katakombách? A že je pak ani nepotřeboval. Že je nenajde někde v Asii viset na stromě, to chápu. Ale on si je frajer evidentně neobstarával ani po návratu do Francie, kde v poslední scéně skáče jako kamzík, a to, světe div se, dokonce bez nich. Je pravda, že už není ukázáno, do čeho doskočil… Podobná logika funguje i při rozklíčování a závěru zápletky a celá zmíněná poslední třetina tak film degraduje z pozice konkurenceschopné některým západním produkcím v žánru na pozici minimálně u mě dvouhvězdovou, tedy někam těsně před totální kravinu. Ostatním doporučuji, nikoli z mé vrozené škodolibosti, ale především proto, že uvidí kus filmové historie, můžou hledat další chyby, které jsem tu úmyslně zamlčel, a vlastně se tak i nechtěně bavit. ()
Celkem souhlasím s komentem od Lachtana. První půlka ušla, slušná atmosféra, pár dobrých nápadů, ale v půli druhé se to zvrtne do trochu zbytečně překombinované blbosti. Jinak velkolepou akci ve stylu Indiana Jonese fakt nečekejte, ale na Polsko- Ruskou koprodukci to není nejhorší pěkný exteriéry i slušná zlověstná hudba plus srandovní triky. No nakonec to na odlehčený nedělní večer stačilo.50% ()
V prvních minutách se rozbíhá docela zajímavá dobrodružná podívaná s bezpáteřním vykradačem chrámů (co nenosí klobouk) a jedním archeologem (co nenosí bič, ale brejle) se zápletkou o tajemné civilizaci a začátek je to dobrý, až výborný, jenže děj se postupně stává čím dál tím béčkovější, dialogy nablblejší a přítomná ženská postava je neskutečným způsobem otravná, neb co dvě minuty někde heká, fňuká, nebo vydává zvuky podobné samicím z podčeledí křečkokrys při obzvláště těžkém porodu. Dobrodružných filmů zas tolik není, obzvlášť těch, ve kterých se objeví sci-fi prvky a tenhle i přes mnohé chyby není špatný a navíc má tibetské mnichy s vrhacíma hvězdicema! PS: podčeleď křečkokrys existuje! ()
Příběh o hledání tajuplného artefaktu, který má snad propůjčit svému majiteli nadlidské schopnosti. Trochu klišé a malinko kombinace Jamese Bonda, Lary Croft a Indiho. Některé scény vyloženě k smíchu, ale jinak v celku slušný počin na svou dobu, i s přihlédnutím na polsko-ruskou produkci. Nejde vyloženě říci, že je to propadák, nebo snad trapas. Naopak se na to dalo koukat s jistým zaujetím. Nevím, zda se ještě někdy uchýlím ke sledování tohoto díla, ale problémy mi to asi činit nebude. 65% ()
Jako dobrodružný film může Kletba hadího údolí docela slušně uspět, jako sci-fi je to ale propadák s triky, co nejmíň o třicet let zaspaly dobu, kvalitativně připomínající britská filmová béčka raných šedesátých let. Cítil jsem z toho sovětskou snahu odpovědět na Indianu Jonese naroubovaného s Vetřelcem. Některé scény jsou moc povedené, jiné bezprostředně navazující záběry ale jako kdyby točil docela jiný režisér, to stejné pak se střihem. Hudba stále se opakující, bez nápadu. Velmi solidní dabing z Barrandova 1990. ()
Velice slabá a amatérsky působící, polská variace na akčně laděné, dobrodružné příběhy made in USA (Indy a spol.) ()
Nejvíce ze všeho mi to připomínalo takové ty české filmy, kam potřebovali vrazit nějaké ty rekvizity, co jim na Barrandově zbyly, třeba v Zapomnětlivém černokněžníkovi nebo to monstrum v Statečném kováři apod. V podstatě 80 % filmu tvoří nijak zajímavé rozhovory, přecházení postav zleva doprava, větší akce se objeví tak po hodině filmu, a je skutečně mizerná, jak mizernými kulisami a triky, tak celou rádoyb dobrodružnou eskapádou, kdy vlastně objevují potřebné na lusknutí prstu, čirou náhodou. A to nemluvím o červených ponožkách a jeho kraťasech ve stylu pyžama pana profesora, o té vyžilé reportérce, kterou jako by vytáhli z E55, když zrovna jeli okolo, nebo o takových drobnostech jako že profesorovi najednou brýle nechybějí. Střih může být dán dobovou vyklešťovačkou v ČsT, ale i tak je mizerný, některé scény postrádají návaznost a logiku. Přemýšlel jsem, jestli jméno pilota B. Traven má něco společého se spisovatelem Travenem, ale asi ne. Velmi, ale skutečně velmi nízkorozpočtová ani nijak moc dobrodružná, a jen mírně sci-fi historka, kde to hlavní se odehrává v papundeklových kulisách, a podle toho je i tak napínavé, papundeklově. ()
Legenda ponovembrovej kinodistribúcie. Taký "easteuropean indy jones". Prekvapivá je pre mňa informácia z tunajších komentov, že to ČT vraj kedysi odvysielala. To som - a že program poctivo sledujem už takmer 2 desaťročia - nezaznamenal, takže ďakujem za informáciu A.L.E.S. (8.1.2007) ()
Na to si pamatuju (dokonale scénu s mutací) ještě když to dávali počátkem devadesátek v telce a my z toho byli docela vytlemení. Polský Spielberg a jeho levnější dobrodružný fantastický Indiana Jones. Je zajímavé, že se Piestrakovi povedlo natočit něco takového. On podobné filmy miloval a k jeho cti je třeba říct, že se mu povedlo to ve své době prosadit. I když, oni na to v Polsku tehdy koukali trošku jinak, než my. Je to prostě sranda. Nezastíraný kýč, na nic si to nehraje, je to prostě zábava bez hlubšího obsahu. Ale pořád funkční. jen ten konec je trochu divný. Mám trochu chuť z nostalgie tomu ještě něco přidat. ()
Osobne som rád za každú napodobeninu dobrodružstiev svojrázneho profesora archeológie, ktorá mi zaplní čas čakaním na jeho piatu celovečernú avantúru. A pokiaľ to niekto osolí sci-fi prvkami ( mimozemšťania, lasery, mutácie, čierne diery ) a synth hudbou, tak to beriem všetkými desiatimi. Táto ´´indianajonesovská´´ príhoda má síce gule, ale trpí práve tou východoeurópskou diagnózou. Čiže slabé triky a akcia. Ešte tak výprava pôsobí aspoň trošku hollywoodskejším dojmom. O hercoch sa zmieňovať ani netreba ( dupľom nie o tej hysterickej novinárke ). Je to pôsobivé vzhľadom na oblasť vzniku a určite by som bol nadšenejší, keby som to videl v dobe uvedenia u nás. ()
Kletba hadího údolí tu má sice solidních 63 %, faktem ale je, že je to překvapivě legrační a hlavně nudná sračka, plná dějových nesmyslů. Namátkou: Francouzský pilot vypadá naprosto stejně v roce 1954 a 1987, novinářka se začne zajímat o smrt v muzeu, aniž by na ní bylo cokoliv výjimečnýho, na výpravu do džungle je novinářka oblečená jako na diskotéku, profesor brejle půl filmu potřebuje, půl zase ne. Film je navíc zoufale nudnej a první hodinu se téměř nic neděje a jen se žvaní. Troufám si tvrdit, že by partička kamarádů u piva vymyslela lepší dobrodružnou zápletku, než co divákovi nabízí tahle Polsko-Ruská koprodukce. Za starou belu navíc stojí nejen triky, ale i masky. Nějak velkou originalitou neoplývá ani zápletka, která působí, jakoby někdo mizerně opsal knížky Ericha von Dänikena. Pokud Kletba hadího údolí něco připomíná, tak italský eurotrash sci-fi akčňáky, jako třeba Top Line s Francem Nerem, postrádá ale jejich akci a zábavnost. ()
.....taký socialistický Indiana Jones .......a tým je povedané všetko......... ()
S odstupom casu ciry priemer, navyse Piestrak ako reziser bol nehorazne ovplyvneny Indiana Jonesom : 50 % ()
Ide skôr o dobrodružný snímok, až na konci okorenený o prvky sci-fi. Typické osemdesiatkové dielko, podobné dobrodružným snímkom americkej či ázijskej kinematografie tej doby, akurát bez komických scén. Príbeh čiastočne zaujme, i ked vela krát sa mi zdalo, že scenáristi už neveli kam "s konopí". Z hercov mierne zaujme iba Wilhelmi, triky sú slabšie, masky veľmi slabé. Hodnotenie: 55% ()
Čtyři léta hledání a konečně úspěch, tento film jsem viděl naposledy před deseti lety a byl jsem v šoku, když jsem jej před krátkou chvílí získal. Od té doby se na něj koukám, když mám čas a podrobně ho studuju. Skutečně jsem netušil, že Poláci a Estonci jsou schopni takového filmu s akcí, artem a napětím, ostatně z blízkého období pochází i populární "Sexmise". I když se jedná o film s prvky hororu z netradiční, polsko-estonsko-vietnamské koprodukce, je opravdu na co se dívat. Překvapením je, že se film odehrává povětšinou ve Francii, místy ve Vietnamu, v titulcích však narazíme na polská, estonská a asijská jména. Kletba hadího údolí, estonsky "Madude oru needus", byla vysílána v době, kdy Česká televize měla tehdy označení ČTV. Více už se film na obrazovky nedostal. Československá televize však namluvila kopii s ruským dabingem. Lze to poznat podle úvodních a závěrečných titulků, které nejsou pravé. Skutečný originál, tedy v polském znění, zní naprosto jinak. Podle prvního dojmu se může zdát, že se jedná o sovětský film. Jenže při bližší pitvě azbuky, pokud máte v ruce ruskou verzi, narazíte na zcela liná jména. Obsah jsem přeložil z polštiny, jelikož v českých záznamech zkrátka neexistuje. Jen později jsem přišel na drobnou chybičku. Napsal jsem, že polský profesor odletí s Travenem a přitom je to obráceně. Traven vylákal profesora, aby mu při cestě do Vietnamu sekundoval. V dabingu z roku 1990 jsme mohli slyšet Michala Pavlatu jako Travena nebo Miroslava Moravce jako Noireta, režii českého znění, což se jinde nedozvíte, měl zkušený K. M. Walló. Film byl ve skutečnosti natočen v roce 1987, premiéru měl o rok později. Co se týká ztvárnění triků, některým jejich provedení bude přinejmenším k smíchu, ale tady jde především o nápady. Pokud se na to někdo podívá, asi nejsměšnější bude člověku připadat konec, kdy letadlo mizí v oblacích. Vypadá to totiž, jako by tenhle primitivní trik byl nakreslen v programu Malování. To samé v situaci, kdy mimozemský genom plyne ven ze schránky. Ovšem velkým protikladem mohou být přístroje, se kterými se ve filmu manipuluje, což je poněkud zvláštní a nezvyklé... Námět podle knihy "Hobby dr. Travena" Roberta Strattona je úžasný a originální, který nemá obdoby, zvláště pro mě je velmi inspirující, na režii spolupracovalo 5 lidí včetně hlavního Marka Piestraka, který si ve filmu zahrál pilota mizejícího letadla společně s dalším režisérem Haiderem Rizvim, který ztvárnil pasažéra letadla letícího do Paříže. Jsou zde přesvědčivé vynikající role hlavních postav, především pak Krzysztofa Kolbergera a Romana Wilhelmiho jako Tarnase a Travena. Pilot Traven se ukáže podivným již na začátku snímku. Dále mě ohromila role žurnalistky Christine, která se - jako příkladný novinář - nezastaví ani před tím, čeho se bojí nejvíce. Děj je v několika chvílích zvratový, protože jsem se ani neodvažoval tušit, jak daná situace skončí. Například Traven, ten sice skončí, jak by si asi každý přál, ale jinak, než by si kdo představoval. Další kapitolou je pak provázející hudba Svena Grunberga, jenž skvěle doplňuje film a dodává patřičnou atmosféru, po důkladné analýze zvuku jsem došel ke zjištění, že na svou dobu mi hudba připadne poměrně moderní. Zvuky elektrických kytar už sice byly slyšet, ale opravdu mě udivuje, že se jejich zvuk, kterého se Grunberg chytil, donesl až na východ. Kletba by si zasloužila svou reprízu na českých televizích, nejlépe s původním dabingem, pokud ovšem ještě existuje, skutečně stojí za zhlédnutí. () (menej) (viac)
Dobrodružný film, který určitě ne náhodou v lecčems připomíná příběhy Indiany Jonese. Narozdíl od filmů o slavném archeologovi je napínavý, vtipné scény jsou skutečně vtipné (ne primitivní či trapné) a má logiku. Ve svém žánru výtečný počin. ()
No, děj tohohle filmu je velice hloupoučký a přímočarý, o nelogičnosti tu není nouze. Triky byly out už ve své době, takže dneska působí opravdu hodně směšně. Přesto se to jednou vidět dá, ale jen když se hodně nudíte. Je to takový typický film, o kterém byste řekli že ho točili rusové nebo poláci. Viděl jsem ho asi jako desetiletý (a pak až dneska) a tenkrát se mi to jakž takž líbilo, čímž je jasné, na jakou skupinu diváků je snímek zacílený. Co musím ohodnotit kladně jsou lokace - ať už v džungli, chrámu nebo i Paříži (je to polsko-sovětská koprodukce!) no a odvaha něco takového natočit. Hlavní hrdina je podobný Terrenci Hillovi, další hrdina (později padouch) Michaelu Ironsidemu. Český dabing namluvili klasici - Zahajský, Moravec, Fišer a další. Jedna hvězdička navíc za plejádu osmibitových Commodorů ke konci filmu a kozy hlavní hrdinky ve sprše. ()
Viděl jsem film po 15-ti letech a méně než 4* dát nemohu, i když ta 1* je z nostalgie. V každém případě na svou dobu a místo vzniku neuvěřitelně dobré. I dnes ten film nenudí a je plný dějových zvratů. Neustále se něco děje a přes drobné nepochopitelnosti (spoiler! např. mnich nejdřív nevraždí i když by to bylo nejjednoduší, potom z ničeho nic někoho zabije a amforu nevezme.....tu vezme omylem profesor, kterého Christine zradí ačkoliv nemohla mít jistotu, že amforu vezme...) se mi to moc líbilo. Včetně scenérií, úsměvných triků a Christine, která během výpravy vypadá opravdu úžasně a na konci mě ještě překvapila změnou novinářky v agentku se špetkou citu....pro mě exotičtější, tajemnější a tím i lepší než takový Indy. Pátý khuman..... ()
Před mnoha léty jsem na to byl v kině a vůbec se nejedná o špatný film, triky jsou horší ale to vůbec nevadí a slušný český dabing s M.Moravcem či M.Pavlatou dáva jednu hvězdu navíc. ()
Tak to bola ale fest kravina! ()
Reklama