Réžia:
Edward ZwickScenár:
Kevin JarreKamera:
Freddie FrancisHudba:
James HornerHrajú:
Matthew Broderick, Denzel Washington, Cary Elwes, Morgan Freeman, Andre Braugher, Donovan Leitch Jr., Alan North, Bob Gunton, Cliff De Young, John Finn (viac)VOD (3)
Obsahy(1)
Počas vojny medzi Severom a Juhom vznikla vo federalistickej armáde prvá bojová jednotka zložená z černošských vojakov: 54. dobrovoľnícky peší pluk, ktorému velil plukovník Robert Gould Shaw, syn vplyvného politika. Fakt, že občianska vojna sa koná v ich mene, sa neodráža v postavení černošských vojakov, ktorých berú viac ako sluhov, než ako rovnocenných ľudí. Aj preto mnohí z nich pri prvej príležitosti z vojska dezertujú. Neoficiálnymi vodcami černošských vojakov sú bývalý hrobár, seržant John Rawlins a povrchný bývalý otrok Trip, ktorí sú reprezentantmi mozgu a srdca organizácie. Napriek všetkému pohŕdaniu, vojaci 54. regimentu odkázali svoju odvahu a odhodlanie v urputnom boji pri pevnosti Fort Wagner, keď bojovali s asi tisíckou južanských obrancov pevnosti. A práve táto bitka zmenila mnohé... (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (184)
Jít do války byl pro chlapce vždy uznávaný způsob, jak se stát mužem. Snímků jsme o tom mohli vidět bezpočet. Třeba ´Na západní frontě klid´ (1930,1979) nebo ´Narozen 4. července´ (1989). Všechna taková zpracování mají společné. Ohromné nadšení vstoupit do armády, projít si tvrdým vojenským výcvikem a účastnit se první kruté válečné bitvy, která nezůstane bez ohromného počtu obětí. Takovou dějovou šablonu má i tento snímek s příběhem odehrávající v době americké občanské války, známé jako válka severu proti jihu. Tady jde však ale tentokrát o něco navíc. Ti nadšení jsou Afroameričané, kterým prezident Abraham Lincoln zrušil otroctví. Rasové předsudky však u některých důstojníků přeci jen stále přetrvávali a tak nadšenci s tmavou pletí museli během výcviku ukázat, že si jsou všichni lidé za každých okolností plně rovni. A jednoduché to samozřejmě vůbec neměli. Snímek tedy vypráví příběh o vojenském pluku 54. Massachusetts složeného z afroameričanů, a o boji za to, aby si příslušníci tohoto pluku našli respekt nejen u bělochů, ale kupodivu i mezi sebou. Scénář byl zpracován na základě dopisů Roberta Goulda Shawa, z nichž je vypravěčskou formou občas jakoby citováno, a románu Lincolna Kirsteina ´Lay This Lauer´a historické knihy Petera Burcharda ´One Gallant Rush´. Film je sice smyšlenou etudou, navíc samozřejmě z pohledu bílého osazenstva, ale i tak je krásně poukázáno na danou problematiku nevinnosti a pochybností. Připomíná, že byla Amerika rozdělena kvůli otroctví a jak kvůli předsudkům vznikaly konflikty, mnohdy přesahující hranice války. Jak lidé projevují nenávist jeden k druhému jenom proto, že jsou vlivem odlišné barvy pletí lepší, než ti druzí. A co si budeme povídat, děje se tak do dnes. Nejistá budoucnost spravedlnosti v rámci lidského kolektivu nás pustoší dnes a denně. Utlačovatel je špatný, utlačovaní trpí a potom, někdy později, možná dojde k vykoupení. Tématika sice jednoduchá, ale snímek jako takový se naopak jeví přeci jen složitěji, než jak na první pohled vypadá. Je tu mnoho postav, každý se svou životní poutí, takže charakterizovat dané jednotlivce není zrovna jen tak. Příběh sice zpracovává důležité téma, ale spíše o jednotlivcích si tímto procházející a naopak si nevšímá příčin. I tak se jedná o výborný film probouzející jakékoliv emoce. Svoboda pro otroky v tom nejbolestivějším osudu. Rovnost prokázána nikde jinde, než na bojišti. ()
Oscar 3 : Herec VR - Denzel Washington, Kamera, Zvuk + 2 nominace: Výprava, Střih ()
Tento film by sa ľahko dal opľuť a nazvať zbierkou vojnových klišé tryskajúcich pátosom. LENŽE... Režíroval ho Edward Zwick, ktorý už toľkokrát dokázal, že pátos a veľké myšlienky vie podať decentným spôsobom, neurážajúcim vkus. A keď mu v tom hrajú Freeman a skutočne excelentný Washington (vďaka nim má farebná časť obsadenia výraznú prevahu - bielu časť totiž zastupujú Broderick a Elwes), niet čo riešiť. Film občas, hlavne vo výcvikových pasážach, pôsobí trochu televíznym dojmom, lenže potom príde skutočné veľkofilmové mäso. A v bojových scénach Zwick ako zvyčajne exceluje. V konečnom dôsledku jeden z najlepších filmov o americkej občianskej vojne. ()
Asi nejpovedenější film Edwarda Zwicka. Pojednává se zde sice o americké historii, ale tentokrát je nám prezentována takovou nenásilnou formou. Patriotismus samozřejmě nechybí, ale není servírován v koňských dávkách a není na něm postaven celý příběh. Výborné herecké obsazení je protentokrát zárukou kvalitních výkonů. ()
Solidně odvyprávěná historie, semtam nějaký ten patriotický střípek, nějaká ta bejkovina, aby to mělo americkou myšlenku a hlavně příběh plný morálních myšlenek, které válka Sever proti Jihu nabízela. Bude tedy řeč o rasismu a rovnoprávnnosti a samozřejmě, že vyhraje to správné a jediné. I když za cenu všeho možného. Přišlo mi ale zvláštní, že do hlavní role Edward Zwick přibral právě Matthew Brodericka, protože já si ho představuju do trošku jiných příběhů. Když to ale vezmu objektivně, tak je tohle asi jeho nejtěžší a nejvážnější role, kterou jsem od něj viděl a i když mu dopomohl dost knírek, musím uznat, že se mu docela povedla, i když byla dost zvláštní. Něco, jako když na bitevní pole poprvé přišel Napoleon, ale následně dokázal, co v něm skutečně je. Zajímavý film, na plný počet to nemá, ale stojí za to ho vidět. ()
║Rozpočet $18miliónov║Tržby USA $26,828,365║Tržby Celosvetovo $27,000,000║ Edward Zwick takmer v plnej kráse, odvádza viac než dobré remeslo, veľké plus pre film obsadenie a úžasne melodický Horner. /80%/ ()
Tradiční Zwick velmi silný v obrazech s vynikající volbou herců. Matthew Broderick už dneska není příliš známý, ale v době natáčení byl stále velký talent a vedle něj trojice černochů Washington-Freeman-braugher. Asi nemusím k této trojici cokoliv dodávat. Působivé drama "prvního" černošského pluku za Občanské války má nejen kvalitní akční scény vytvořené v dobovém prostředí se všemi zbraněmi a detaily, ale také vypracovanou atmosféru boje Severu proti Jihu i samotného vnímání černochu a otroctví. Film také pracuje s tématy otroctví rodinného, kdy hlavní postava plní sny a touhy svých rodičů možná více než své vlastní. Pokud chcete ochutnat Občanskou válku se všemi jejími plusy i mínusy, Glory je tím pravým filmem napříč časem do minulosti plné bajonetů a modrých uniforem... už jen to finále stojí za to. ()
Scénář: Kevin Jarre .. Důležitý film o kapitole Amerických dějin - boj Severu proti Jihu o začleňování černochů do společnosti - kterou definitivně 20. ledna 2009 uzavře(la) inaugurace 44. prezidenta USA, kterým je prvním afroamerickým prezident Barack Obama. ___ Zwick zvolené téma zpracoval skutečně poutavě, po technické i herecké stránce zajímavě. ()
Pokud vás film začne někde uprostřed tročišku nudit, rozhodně neodcházejte! Přišli byste o jednu z nejlepších válečných sekvencí, kterou pro vás připravil režisér na závěr. Dobývání pevnosti Fort Wagner, kdy vzduchem lítají těla a granáty a v očích vojáků hrůza a děs a do toho geniální hudba Jamese Hornera s andělskými dětskými sbory, - to je jedno z nejpůsobivějších zpodobnění válečných hrůz vůbec. ()
Dost povedené připomenutí formace prvních striktně černošských bojových jednotek, které se udržely až do poloviny dvacátého století a zabezpečily tak to, že se třeba ve Spielbergově Zachraňte vojína Ryana s černým vojákem vážně nepotkáme. Samotný výcvik není vůbec špatný; to, co však následuje, patří rozhodně k jedněm z nejlepších zobrazení americké občanské války. ()
Na základě dopisů R.G.Shawa, které jsou doposud uloženy na Harvardské univerzitě…. Charakter, síla v srdci, touha padnout za svobodu – asi nikoho nepřekvapí, že o tom je tento film. O zformování 54. Massachusettského pluku, o jeho trnité cestě na bojiště, o lidech, kteří jej tvořili, o pozadí války Sever vs. Jih. A že i černoch si svoji svobodu pomáhal vybojovat sám. Jsou tu davové scény, uvidíte tehdejší způsob vedení boje a doktorskou řezničinu. Nejen plukovník Robert Gould Shaw zjistí, že vojna nejsou jen parády a přehlídky. Jaké jsou politické záměry? Jaké jsou vojenské cíle? Proč jsou vůbec tady? Tato válka není totiž jen válkou bílejch. HRDOST A DŮSTOJNOST TĚM, KTEŘÍ POZNALI POUZE PONÍŽENÍ. Než si však získají úctu ,,bílých“ stejně ještě pár let potrvá. O čemž by plejáda černošských herců mohla jistě říci své. PŘÍBĚH ***** HUMOR * AKCE *** NAPĚTÍ *** Víte že? V Americké občanské válce bojovali také češi? ()
rozpočet : ? tržby americke : $26,828,365 ()
Clovek dostane presne to, co od velkofilmu od Zwicka ocekava. Takze paradni valecny sceny, neco toho hrdinstvi a trochu patosu. Tentokrat to neni zas tak prehnany, na druhou stranu, valecnejch scen tu mohlo bejt vic, jsou tu v podstate jen dve, jedna nekdy v polovine filmu a neni vubec spatna a pak zaverecnej utok na pevnost, kde je vysledek vicemene jasnej. A tahle druha valecna asi 20 minutova sekvence je natocena taky perfektne, obzvlast zaverecnejch asi 5 minut za zvuku nejaky kostelni hudby jsou neskutecny vizualni orgie a je to asi jeden z nejlip natocenejch utoku, co sem kdy videl. S timhle vlastne ale souvisi prvni problem filmu, kdyz se zrovna nebojuje, film se zameruje na charaktery cernochu, jejich vycvik a jak se snazi ukazat belochum, ze to nejsou jen otroci a spina na manualni praci. Ne ze by to nudilo, jen je toho zbytecne moc. Druhej problem je Broderick. On nehraje vylozene spatne, jenze jako velitel jednotky pusobi proste smesne, mladicek s prilepenou bradkou, absolutne bez charisma. Aspon, ze to zachranujou ostatni, paradni Denzel, kterej sice nehraje zas az tak uchvatne, respektive podava svuj standartni nadprumernej vykon, takze toho oskara moc nechapu. No a pak Freeman, kterej ma svoji typickou dobrackou rozumnou postavu, kterou spolehlive zvlada zahrat. Takze celkove paradni historickej velkofilm o zajimavym useku americkejch dejin, ale Zwick ma lepsi kousky. ()
Parádně zfilmovaný příběh významného černošského pluku za americké občanské války. Pod vedením Roberta G. Shawa procházejí výcvikem a musejí si vydřít pušky, boty, uniformy, nakonec i samotné válčení a nějaký ten respekt. Máte-li představu, že bylo s černochy na Severu nakládáno nějak extra dobře, tohle je film pro vás. Ostatně už sama představa, že Unie šla do války aby osvobodila černochy, je taktéž dost spekulativní... Ale zpět k filmu. Hlavním hrdinou je postava plukovníka R.G. Shawa (solidní, zelenáčsky vyhlížející Broderick), který se učí zacházet se svými svěřenci a sem tam pošle dopis domů. Herecky vypichuji ještě drzého Washingtona a tradičně bezchybného Freemana. Nudit se nebudete. I když bitevní akce není přespříliš, v černošském kolektivu se stále děje něco zajímavého. K vrcholům patří lesní přestřelka a závěrečný, hrdinný (a téměř sebevražedný) útok na pevnost Fort Wagner. Přehnaného sentimentu se nebojte, je ho tak akorát. Takže GLORY, můj verdikt zní: velmi dobře. "We fight for men and women whose poetry is not yet written but which will presently be as enviable and as renowned as any." P.S. Je zajímavé spojit si tu podívanou s osobou Baracka Obamy, viz Rentonův koment. Kdo by to byl tenkrát řekl, když ani Sever neměl v úmyslu začlenit po válce afroameričany do svých řad, ale spíše poslat je zase hezky zpátky domů na jiný světadíl... ()
V dějinách měla tahle bitva přece jen nějaký význam a to se počítá. Konec se dal čekat, přesto jsem si ho proslzela a na nějaké patosy a klišé jsem tentokrát nebrala vůbec žádný zřetel, ale dala jsem na to své bolavé srdce. ()
Jeden z 10 nejlepších filmů z války Severu proti Jihu - 10 Greatest Civil War Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. ()
Historický film o jedné černošské jednotce, na které jsou vysvětlováný rozdíly mezi bílými a černými v době války severu proti jihu. Na rozdíl od jiných podobných filmů zde takřka nenarazíme na nějaký stupidní americký patriotismus. Koneckonců se mydlili mezi sebou. Spíše je však důraz kladen na to, že černí byli taky lidi, hrdinní a stejně kvalitní jako ostatní. U Glory bychom nenalezli žádné slabé místečko, na druhou stranu se zde šetří i těmi silnějšími okamžiky. Sympatie diváků si získá Morgan Freeman, Andre Braugher či Denzel Washington. ()
I na dnešní poměry skvělý válečný film, který bravurně vykresluje těžkost výcviku, problematičnost velení, bezmoc řadových vojáků i jejich chuť bojovat. Tematika rasové nerovnosti je zde bezchybně zpracována - žádný patos, nucenost, tlaky na emoce, o něčem takovém si např. Spielberg může nechat jen zdát (Amistad, Lincoln). Bojové scény mají svou eleganci, přehlednost, ale i neúprosnou krutost. Je zajímavé a působivé sledovat pro změnu ne chaotické mlátičky, nýbrž dvě disciplinované řady vojáků kráčející naproti sobě a vstříc smrti. 8/10 ()
Zwick umí tyhle emocionální útoky, ale Glory je až moc laciné a až moc nezajímavé. Skutečně nic od jednotlivých postav po bitvy mě tu nezaujalo víc než jako "řemeslně zručný průměr". ()
Působivý snímek o černošské vojenské jednotce. O mužích, kteří si jdou stůj co stůj za svým cílem, i když to může znamenat jejich smrt. Možná bych vytkl přílišnou okatost některých uměle dojemných scén, jako např. bičování vojáka, co si chtěl najít nové boty mimo posádku a najdou se i další. Celkové zpracování není špatné, přesto můj film numero uno z této doby je starý Jih proti severu. Proti němu tohle působí, jako kupa hnoje. ()
Reklama