Réžia:
Quentin TarantinoScenár:
Quentin TarantinoKamera:
Robert RichardsonHrajú:
Brad Pitt, Mélanie Laurent, Christoph Waltz, Eli Roth, Michael Fassbender, Diane Kruger, Daniel Brühl, Til Schweiger, Gedeon Burkhard, Jacky Ido, B. J. Novak (viac)Obsahy(4)
Bolo - nebolo v nacistami okupovanom Francúzsku... Vitajte v Druhej svetovej vojne podľa Quentina Tarantina, kde historická realita ustupuje ľahko brutálnemu rozprávkovému rozprávaniu jedného z najkontroverznejších filmárov súčasnosti... Nemeckých vojakov ešte neprestali bolieť nohy po smelej invázii do západnej Európy, keď mladučkej Shosanne priamo pred očami nemecký dôstojník Hans Landa vyvraždil celú rodinu. Ona sama len tak-tak unikne do Paríža, kde sa ukryje pod novou identitou prevádzkovateľky kina. Na inom mieste hákovým krížom rozkopanej Európy sa pod vedením ľahko vulgárneho amerického poručíka Aldo Rainea formuje nezvyčajná vojenská jednotka. Úlohou jej členov je nielen prežiť na území plnom nacistov a ich prisluhovačov, ale zároveň likvidovať ich elity tak efektne, až sa medzi nimi začne šíriť strach a panika. Hovoria si Bastardi a práve ich čaká tá najťažšia misia, ktorá môže úplne zmeniť priebeh vojny. V jednom parížskom kine sa chystá premiéra nového nemeckého propagandistického eposu a tejto udalosti sa má zúčastniť celý rad nacistických špičiek, možno aj samotný Hitler. Úlohou Bastardov bude preniknúť na akciu a ukázať šéfom Tretej ríše, aké to je, keď je človek mŕtvy. Ale nepočítajú s tým, že priamo pod svetlami premietačky spriada svoj plán pomsty za smrť blízkych ešte aj osirelá Shosanna. A keď sa jeden geniálny plán na spáchanie atentátu pretne s iným skvelým plánom, výsledkom môže byť ešte geniálnejší - neúspech. (TV JOJ)
(viac)Recenzie (3 156)
Jeden z nejlepších filmů ! Absolutní nářez. Velkolepá zábava ! Must see záležitost ! ()
Tento filmu má dosť zaujímavý dej. Ako milovníka tematiky 2. Svetová vojna je to celkom zaujímavý seriál aj keď je to skúsenosti dosť ďaleko. Ale nevadí film si ma dostal za svoje spracovanie a herecké obsadenie. Efekty vo filme sú na dosť dobrej úrovni. Odporúčam každému kto má rád vojnové filmy. ()
Honiči v téměř každém komentáři zmíní režiséra Quentina Tarantina , chceš se podívat na recenzi filmu ale je zde oslavován režisér . Filmy od tohohle režiséra přímo nesnáším a nerozumím jim , zlatá Československá tv inscenace . ()
:))mnam ()
Skvěle zpracovaný film s tarantinovskými prvky. Divák, pokud by znal jeho předchozí díla, by nemusel čekat až na závěrečné titulky, aby zjistil autora. Skvělý výkon Christopha Waltze, podobný výkonu a projevům herce i v Nezkrotném Djangovi. Doporučuji shlédnout film v původním znění, skvěle vyniknou všechny použité jazyky s jejich dialekty. ()
Trošku úlet, ale jako oddychovka dobrý. Chvílemi to vypadá, jako počítačová střílečka. Baví mě herecké obsazeni i těch zdánlivě bezvýznamných rolí kvalitními herci. Už jen za to si zaslouží 100%🪖🪖🪖🪖🪖 ()
Já jsem vlastně fandil Waltzovi, jeho typická role hajzlíka mu sedne jako dekl na šerbel ()
Tak větší kravinu jsem dlouho neviděla. Nápad s atentátem na nacisty byl skvělý a tak trestuhodně s ním bylo naloženo. 2 hodiny nudy a utrpení, kdy člověk čeká, kdy konečně přijde ta hlavní scéna. Občas padne dobrá hláška a jinak se film vleče. Smutný, že se hodnocení dává podle režiséra a ne podle skutečné kvality filmu... ()
brilantní jednohubka... ()
Tak ja som si aspoň definitívne potvrdila, že sa s Karantínom míňam. Áno, je to technicky dobré, áno, je v tom veľa peňazí, nie, necítim v tom príbeh, nie, nie je to môj humor, nie, nepríde mi to zaujímavé. Slabé 3*, vážne len za vycibrené remeslo. ()
U Tarantina se mi líbí , že vždy dovede naleznout správnou míru nadsázky i vhodnou stylizaci. Je tomu tak i v tomto kousku. Byť zvolené "historizující" prostředí a témata jsou "závažná", nenechá fuilm sklouznout k pseudorealitě ani k heroickému patosu, kterého jsou obvykle válečné filmy plné- o žádnou realitu se nesnaží, na realitu jen odkazuje (ale masivně a hravě). Žádná hra na dokumentární přesnost, žádné zbytečné odkazy na to, že "tento příběh se opírá o skutečné události", žádné zbytečné řešení historických nepřesností, žádná hluboká psychologizace. Jde přece o parodii na špionážní a válečné filmy pojatou formou detektivky. Neřeší druhou světovou válku- ta je jen polem na kterém svou "detektivku" rozehrává a rozehrává ji filmařsky dovedně. Naopak boří mnohé mýty spojené se zobrazováním dané doby a dokonce i obecná "dramaturgická" klišé (postava která v jistén chvíli vypadá jako důležitá je v polovině filmu zabita, nebo úplně zapomenuta, kulisy jsou naddimenzovány, což zas působí jako odkaz na slavné filmy čtyřicátých let atd.). Postavy nejsou blízké žádným reálním postavám (dokonce ani ty, které nesou jména slavných skutyečných osob Goebbels, Hitler, Jannings), jejich jednání je však důsledne motivováno a tentokráte přísně chronologický děj drží napětí. VYnikající dialogy (naopak nabité odkazy na reálie) posouvají oba hlavní paralelní děje k finále v kině, které ovšem zůstává pojmu "finále" bohužel dost dlužno. Možná proto mám pocit, že se držel trochu u zdi a že děj směrem ke konci negraduje a epilog útěku Brada Pitta a označení Hanse Landa k vyznění celku nic nepřidává, spíše naopak- to je asi jediná má výtka. ()
Bohužel nemohu sdílet většinové nadšení, místo akce jen plno řečí a o scéně v baru, kdy nic netušíci a alkoholem unavení vojáci, posříleji všechny ostatní, je snad i škoda mluvit. Koukatelné jen díky Diane a Ch. Waltzovi ()
Opravdový majstrštyk ()
🔴 Chci sledovat znovu: NE. ()
Vedel som, že Tarantino je kokot ale že bude schopný urobiť takéto pičoviny? Dobre jasné nikde nie je napísané, že je to historický film, takže upraviť dejiny sa môžu, ale pokiaľ si ten jebnutý hovad myslí, že toto bolo cool, tak to je na veľkom omyle. Najkokotskejší film aký som kedy videl čo je v červených číslach (v čiernych by som našiel takých viac ale to je úplné iná liga, takže to by porovnával iba idiot) Jedinou výhodou je, že v Hollywoode prerazil Waltz, ale hviezdičku tomu turbokokotovi nedám ani za pána. ()
Místo akčního béčkového válečného filmu, který čerpá z brakových filmů 60. let, nám Tarantino představil neakční konverzační film, který bych oním intelektem přirovnal k Hitchcockovi, nebo Kubrickovi. Samotná úvodní scéna na statku, ve které Hans Landa hledá židy je naprosto strhujícně napsaná a Tarantino nám dokazuje maximální využití jeho spisovatelských schopností a struktury budování napětí. Tarantino, pomocí dvou postav, které sedí u stolu a diskutují neuvěřitelných 25 minut o banalitách, natahuje gumičku tak dlouho, dokud gumička nepraskne a jakmile gumička praskne, divák jen hledí s otevřenou pusou. Další zajímavý prvek je způsob vypravování, kdy film má dvě základní linie, které jsou ale svým tempem, svým stylem, a i svým žánrem, poměrně odlišné a mohlo by se říct, že každá je z trochu jiného filmu. První linie vypráví o mladé, židovské majitelce kina Shosanně, která se plánuje pomstít nacistickému režimu, přičemž tato linie působí jako od Evropských autorských režisérů z 60. let a je daleko více sentimentální a melancholická, (samotná scéna v restauraci, ve které Shosannu „vyslýchá“ Hans Landa je jako od Hitchcocka), na rozdíl od druhé linie, ve které se nám představí židovské komando Panchartů, v čele s Aldem Reinem, které je postrachem všech nacistů i německých vojáků, která vzdává hold Spaghetti-westernům (Sergio Leone, Sergio Corbucci), dobrodružným válečným (Velký útěk, Tucet špinavců) i béčkovým exploatačním filmům, ale místo kopírování si Tarantino bere pouze principy a jisté prvky těchto žánrů. Film je dále rozdělen do kapitol, přičemž v každé kapitole Tarantino vkládá svoji strukturu pro budování napětí pomocí již zmiňované gumičky. Film dále graduje a v poslední kapitole se tyto 2 linie protnou. Další výrazný prvek film jsou silné postavy, které jsou velmi podrobně, věrohodně a naprosto brilantně napsané. Ať už německý voják Hugo Stiglitz, který se přidal k panchartům a dává Němcům za vyučenou a připomíná Clinta Eastwooda v Leonových filmech, dále pak britský špion a filmový kritik Archie Hicox, který působí až, jako britská karikatura, dále mladá židovská majitelka kina Shosanna, se svým francouzským šarmem a vůdčí povahou a v neposlední řadě monstrózní nacistický plukovník Hans Landa, který diváka neděsí svojí agresivní povahou, jako ostatní nacisti v jiných filmech, (naopak je velmi kultivovaný, příjemný a výřečný), ale svým rozumem a intelektem, který hodlá použít ve svůj prospěch. Samotná postava je napsaná extrémně detailně a již v úvodní scéně, ve které hledá židy, při vstupu do domu pohlíží na skříně, strop, nebo podlahu (poté dokonce při podání ruky jedné z dcer farmáře opatrně zkusí, jak vysoký má srdeční puls, aby zjistil, zda je nervózní nebo ne). Děsivé na této postavě tedy je to, že Landa ví, co ostatní ne. Dokonce Landa ví, co ostatní ví, a s tímto vědomím Landa manipuluje s ostatními postavami, a dostane od nich přesně to, co potřebuje. (viz. Domluva o ukončení války) Osobně si myslím, že postava Hanse Landy je jedna z nejlepších záporných postav, které kdy byly vytvořeny. Samotný film je tedy poměrně mnohovrstevnatý, ale Tarantinovi svým scénáristickým a režijním umem se film nerozpadl pod rukama a je celý velmi komplexní. Popravdě je tento film jedním z nejlepších z nového tisíciletí. () (menej) (viac)
Dobre spracovaná tarantinovka ako vždy skvelé efekty, herecké výkony scény pri ktorých sa zasmeješ. Celý film je dobra jazda, príbeh a jeho idea ako americké vojsko bojuje proti nemeckému vojsku za čias okupácie, a plán ako zvrhnuť tretiu ríšu v celkom vtipnom prevedení je na paradu. Ražisér nam opäť ako zvyčajne namiešal dobrý koktejl. ()
Jeden z mých nejoblíbenějších filmů, a dle mého, nejlepší Tarantinuv počin. Všechny scénu jsou zde úplně geniální, nikdy jsem se takhle nehltal rozhovor, jako rozhovor na začátku. Boží hudba, boží scénář, boží herecké výkony. Prostě všechno je zde perfektní ()
V mnoha ohledech dokonalý film se zápletkou, která bezohledně falšuje dějiny, podobně jako Tenkrát v Hollywoodu. Řada reálných postav se setká v naprosto nereálném vyvrcholení děje. Ale, když už jsme u srovnávání obou Tarantinových filmů: Tenkrát v Hollywoodu nabízí mnohem životnější postavy. Možná je to tím, že se Tarantino v Panchartech vydal do příliš vzdálené doby, navíc z evropských dějin. Třeba Hans Landa mi tak připadá jako esence všech filmových postav nacistických velitelů oplývajících směsí vzdělanosti, kultivovanosti a současně zvrhlosti a krutosti; jen Tarantinem dotažená k dokonalosti. Nakonec je tato přesně kalkulující postava napálena "americkým buranem" Aldo Apačem; což mě naplnilo větší radostí než mnohem efektnější scény v biografu. ()
Waltzovo koncert.... ()
Reklama