Réžia:
Jean-Pierre JeunetScenár:
Joss WhedonKamera:
Darius KhondjiHudba:
John FrizzellHrajú:
Sigourney Weaver, Winona Ryder, Dominique Pinon, Ron Perlman, Gary Dourdan, Michael Wincott, Kim Flowers, Dan Hedaya, J.E. Freeman, Brad Dourif, Raymond Cruz (viac)VOD (4)
Obsahy(1)
200 rokov po jej poslednom dobrodružstve, vojenskí vedci naklonujú Ripleyovú a vyberú jej z hrude votrelčiu kráľovnú a využijú to, že votrelec aj Ripleyová sú genetickí hybridi. Medzitým sa Ripleyová spojí so skupinou pašerákov, vrátane pokročilého ženského androida, aby bojovali proti besnejúcim votrelcom na palube lode, ktorá sa rúti na Zem... (Disney+)
(viac)Recenzie (985)
Nechápu všechna ta špatná hodnocení. Teda, z části. Nápad s klonováním není až tak hloupý, když si vemete, že se děj odehrává o X set let později a zbytek scénáře až na výjimky perfektní. Čtyřka je snad ze všech dílů nejnepředvídatelnější a mě taky nejvíce bavila, ovšem je tu velké ALE a to patetický a spíš srandovní synáček na konci. Proooooč?! :( ()
Určitě nejhorší z "Vetřelců", a nebýt toho "rádobymutanta" nakonec, který byl pouze k smíchu, byl bych docela spokojen. Jenom aby už někoho nenapadlo natočit nějaké supervzkříšení ! :) ()
Inovatívne, exotické, režijne príjemne osobité pokračcovanie votreleckej ságy. Film, pri ktorom neviete, čo sa bude diať o desať minút. Technicky brilantný - scény pod vodou perfektné! ()
Ne, ne. Tohle Jeunet točit neměl. Jeho poetika se do alienovské série nehodí. Zatímco předchozí části vzbuzovaly ten správný děs a beznaděj, tak "čtyřka" je mnohdy spíše k pousmání. A závěrečné alien-baby je rovnou výsměchem celé vetřelecké sérii. ()
Když už za nic, minimálně za podvodní bitku, nelidskou Ripleyovou, za "Motýlka" :)))) a za figurku generála Pereze si to tři hvězdy zaslouží. Ale víc než průměr to opravdu není... ()
Vetřelec a úchylná komiksová atmosféra? A vlastně proč ne, když to tak skvěle funguje... ()
„Země… taková díra!“ Upřímně, raději bych byl na ní, než na vesmírném korábu se dvanácti naštvanými vetřelci. To má pak i taková Ellen Ripleyová plné ruce práce. Zde přitom vystupuje skoro jako ikonická postava, které stačí pronést jedno dvě slova, aby divák uznale pokývl hlavou. A jaká je zatím poslední epizoda Vetřelce? Mno, ono to hodně záleží na vašich očekáváních. Mi například nedělalo problém akceptovat jej jako svižnou vesmírnou „požíračku“ s minimem opravdu strašidelných scén a inovací vůbec. Ale pokud jste velkými fanoušky alespoň prvních dvou dílů a s pohledem na jméno „delikátního“ francouzského režiséra Jean-Pierre Jeuneta vám ukápla chtivá slina, nejspíš vás zklame, že ke koukání není v podstatě nic víc než věčně uslintaní alieni a sexy Winona (nesnažte si to dávat do souvislosti :). Také jsem čekal větší „úchylnost“, bohužel, krapet odvázanější je pouze likvidace posledního mimozemského bastarda. Narozdíl od Fincherova Vetřelce nepůsobí tenhle tolik chaoticky a brzy po začátku vám bude jasné, kam a jakým způsobem směřuje. Minimálně podvodní akční scéna (jakkoliv za vlasy přitažená) byla bravurně zrežírována. Takže na Hollywood ucházející, na Vetřelce lehký podprůměr. Jelikož mám Hollywood radši než Vetřelce, volím sympatických 70% Zajímavé komentáře: tron, MIMIC, Tayen, PALINO ()
Je starou známou pravdou, že každý z režisérů dal do svého Vetřelce něco svého a asi proto se mi každý líbil stejně. Stejně hodně. U tohoto dílu mě překvapil humor a vtipné repliky, kterým se dnes říká hlášky. ODPOČINEŠ SI AŽ UMŘEŠ. ()
Tady z tohoto konce jsme potřeboval vzkřisit já, bože tak trapné vždyť ja se ke konci smál a u VETŘELCE !!Proč tedy dvě hvězdičky? Předně za skvěle zvládnuté scény vetřelce pod vodou .Ale prosím další díl radši ne, nebo už mě nevzkřísí!! ()
Docela si lámu hlavu nad tím, proč se čtvrtému Vetřelci dostalo od divácké obce takové nevole. Asi to, že Jeunetova neodolatelně dekadentní atmosféra nebyla zrovna tím, co fanoušci po Fincherově netradičním příspěvku čekali. Režisér celému universu boří mýty a navrch si z nich dělá ještě legraci. Přitom je neustále svůj a dává Vetřelcům svůj jedinečný obtisk francouzského poety, vrcholící se závěrečným příchodem přerostlého albína. Tvrdit, že se jedná o nejhorší díl, je pitomost. To jen za ta léta celá série nabobtnala do kultovního statusu, v němž si každý rád přisazuje svým. Netvrdím, že to nedělám též, ale i když Jeunetův snímek nepatří k těm nejoblíbenějším, hanět ho rozhodně odmítám. ()
Určitě to není tak špatný film, jak o něm spousta lidí vykládá. Je sice nejslabší z celé série, ale s trojkou prohrál jen o prsa. Jen doufám, že už nikdo nebude vymýšlet pětku, protože to by celou sérii degradovalo takřka někam na úroveň hororových seriálů typu Halloween apod. Nevěřím totiž, že by na tohle téma mohlo být ještě vymyšleno něco originálního. ()
║Rozpočet $75miliónov║Tržby USA $47,795,658║Tržby Celosvetovo $161,295,658║ /videl v kine 2x: 75%/ ()
Tak tohle už je plivnutí mimo terč. Necítím tu charakteristickou atmosféru, k Ripleyové nemám nejmenší sympatie a akční scény mi připadají exhibicionistické. Pokud¨s propojit první dva díly série v jeden celek a všechno doplnit o nadhled se opravdu silně nepovedl. ()
Poslední díl Vetřelčí série, která je jedinečným počinem na poli kinematografie. Nemusíte milovat Sigourney Weawer, ale ve 4řech dílech o vetřelcích se na režisérském křesle vystřídali velikáni. Každý si téma "něčeho zlého ve vesmíru" vyložil po svém a jediné co je spojuje je právě hlavní postava a mistrovské monstrum H. R. Gigera. Každý si najde v tetralogii svůj oblíbený film, který přesně vystihuje jeho pohled na stejné téma. Ať je to Ridley Scott, James Cameron, Fincher nebo právě J-P Jeunet. Poslední jmenovaný přináší do série asi nejméně, protože bohužel nevyužívá naplno své fantazie jak u něj nebývá zvykem. Pravděpodobně studio nechtělo fantastický snímek, který by trochu "zabíjel" původní hororově- akční záměr ságy. Je to škoda, že skvělému francouzi někdo asi šeptal, co jak má dělat, aby film byl "made in Hollywood". Dostáváme tak spíše film, který usnul na půl cesty do nebe. Velká škoda. V poddání francouzského vizuálního mága jsme se mohli dočkat neskutečných okamžiků. Tak snad jindy.... ()
Snad uz opravdu posledni dil , ktery mi pripomel jedno rceni - z jalove kravy tele nevydojis. ()
Jako vážně míněná část vetřelčího univerza nedůstojné, ale jako zábavné (a to i navzdory své neskrývané tuposti) akční sci-fi to tak úplně zatratit nelze. ()
Jestli něco charakterizuje vetřelčí tetralogii, pak nezvykle bystrý komentář celospolečenského obratu zájmu od fyziky k biologii, který proběhl ve dvacátém století, a s nástupem biologie úzce související enormní nakynutí všemožných třídních, sexuálních, pohlavních, etnických a rasových konfliktů. ____ Nakreslíme-li si úsečku, na jejíž jeden kraj umístíme biologii a na kraj druhý technologii, můžeme na ni směle rozmístit jednotlivé postavy ze všech čtyř dílů a úsečku jimi rovnoměrně zaplnit: k biologii patří lidé, dál od ní nelidsky vycvičení, biochemií napumpovaní vojáci, přesně mezi biologii a technologii náleží částečně animální a částečně strojoví vetřelci a samotná smíšenina člověka a zvířete Ripleyová, spíše k technologii se řadí kripl na vozíčku spoléhající na protetiku a do čistě strojové technologie spadají cyborgové. Vidíme jasný kontrast a z něj plynoucí monstrozitu. Daleko viditelnější se ve vetřelčí tetralogii diskutuje o rasách, etnikách nebo společenských třídách, zatímco fyzika, cestování v čase, jaderné zbraně a einsteinovská relativita vyklízí pozice. Posádky obrovských korábů, tito novodobí argonauti ovládající vesmírný prostor, se problematikou mezihvězdného cestování vůbec nezabývají, dokládají to dva ošoupaní technici, nebo spíš údržbáři lodi z jedničky. Problém se odehrává vždy na palubě. S přechodem z první do druhé poloviny dvacátého století se těžiště celospolečenské debaty v západním světě přesunulo od fyziky k biologii – k otázkám třídním (spodek lodi v jedničce připadá krysám a technikům, kteří na svých zádech nesou privilegovanou posádku), rasovým (výše uvedená osa biologie-technologie, odlišující morfologické a fyziognomické znaky jednotlivých skupin), sexuálním (poněvadž si nikdo z posádky nemůže být jistý identitou spolubližních, například cyborgů, kteří jsou od skutečných lidí k nerozeznání, vypovídá celá tetralogie více o nejednoznačné sexuální identitě a prvoplánový sexuální akt nechává stranou: mužatku Vasquezovou si pletou s chlapem, tekutá bisexuální identita vojandy Ripley vábí lesbičku Winonu Ryder i mariňáka Rona Perlmana, vězni ze trojky neviděli léta ženu a jsou tak odkázáni na homosexuální styk anebo sebeukájení a Ripley ve čtyřce je zároveň matkou vetřelce i jeho milenkou - sexuálně je to dost perverzní a pro prudérní Ameriku by to mohlo být silné sousto, ale nešokovalo je to, protože se jedná o film s monstry) a genetickým (vetřelčí tetralogie zahrnuje pestrý soubor prognóz od klonování živých tvorů přes zloděje orgánů a americké vědce napojené na farmaceutický organizovaný zločin až po možnost být chirurgicky transformován na neutrální pohlaví). Antičtí bohové jsou už minulostí, ale fátum řeckých tragédií je mezi námi stále přítomno v přestrojen za dědičnost a třídní boj. Z tohoto pohledu se často vykládají Star Wars nebo Star Trek jako maska, jejíž funkci je udržovat stav věci, ale která zároveň zakrývá nerovnosti a odlišnosti mezi samotnými lidmi. Obě tyto staromódní pohádky nabízí vzrušující návštěvy exotických krajin, cesty napříč galaxiemi a vesmír jako nekonečný prostor překypující těmi nejúžasnějšími objevy, které si jen člověk dokáže představit, ale jednotlivá etnika nikdy doopravdy nekonfrontují a nechávají je žít pohodlně na svém biotopu, kontinentu či planetě. Tím bagatelizují svět pozdního kapitalismu, v němž brutální zavádění sjednoceného globálního trhu ohrožuje veškeré lokální etnické tradice, včetně samotné formy národního státu. Tu přichází ke slovu vetřelčí tetralogie a na místo v nekonečném vesmíru decentralizovaných excesivních zábavných ras, které se tu a tam pošťuchují, je nutí žít pospolu a konfrontovat v uzavřeném klaustrofobním prostředí. Není hlavní vetřelec ze čtyřky, který v sobě slučuje lidské oči a vetřelčí umrlčí cizáckost, ve skutečnosti etnikem ze Třetího světa? Falešný zájem prospěchářských skupin na přežití vetřelců, patrný z každého dílu, které hodlají unikátní vetřelčí druh pěstovat s cílem získat dokonalého vojáka, kopíruje např. situaci z Haiti, jejíž pokusy o nastolení sociálně spravedlivého demokratického zřízení byly pokaždé zmařeny za aktivního přispění těch, kteří se předhánějí v organizování humanitární pomoci a pokrytecky se rozplývají nad neštěstím této „prokleté země". Místo jasných hranic a čitelných rozdílů ve Star Wars nebo Star Trek frančízách se vetřelčí tetralogie mnohem víc soustřeďuje na tělo fragmentizované, dislokované, na zážitek odporu, který se nás zvláště silně zmocňuje v kontaktu se substancemi opouštějícími naše tělo (jako jsou exkrementy, ostříhané vlasy a nehty, tělesné tekutiny atd.) nebo do těla vstupujícími (například vyplivnuté rozžvýkané jídlo). Původcem naší panické reakce je především zkušenost s něčím, co se vymyká jasně vymezené hranici mezi subjektem a objektem. Je to místo, kde se význam hroutí, podprahové hraničení, jež vymezuje, co je zcela lidské a co nikoliv. Tento efekt se ukazuje v narušení tělesnosti nedobrovolných hostitelů, ve vetřelčí královně opouštějící obří kladélko a rozervaných droidech, ze kterých vypadávají čipy a kabely, v barokní čtyřce dávající přednost asymetrickým formám, vyklenutým a vydutým zaoblením, nadsazeným proporcím, prostorově rozvinutým gestům, v nejkrajnější rovině pak v otázce mateřství a bytostného narušení pomyslně nejintimnějšího prostoru, který existuje – prostoru lidského, přesněji ženského těla –, a konečně ve vizitě děsivého klonovacího centra, kabinetu kuriozit nové doby plodové selekce, diskrétních předměstských klinik a starých dobrých ušmudlaných potratových doupat. ____ Bez zajímavosti nejsou posuny mezi jednotlivými díly série - v jedničce i trojce se popasovávají lidé s jedním vetřelcem, ve dvojce a čtyřce s celým hejnem - a z toho vyplývající změny v žánru: jednička představuje střet s iraconálnem, dvojka akci (katarzní moment), trojka slasher a čtyřka opět akci (druhý katarzní moment). Díky tomu se nabízí vnímat celou tetralogii jako jeden dramatický makrooblouk. Osobně si ale myslím, že je nejvhodnější číst celou tetralogii jako evoluci, s jakou se lidské plémě vypořádávalo s nočními můrami: v jedničce se střetávají s dosud nepoznanou noční můrou dospělí, ve dvojce děti, ve trojce se staví proti nočním můrám náboženství a ve čtyřce se s existencí monster, svých dětí a klonů musí vypořádat sama božská Ripleyová. Na začátku čtyřky říká, že všichni umřou, celá společnost, tak jako to říkala malá dívka ve dvojce. Jestliže se ve dvojce rozřešení otázky, kdo je lepší matka, jestli Ripleyová, nebo vetřelčí královna, odráželo v symbolickém střetu strojního nakladače s biologickou královnou, ve čtyřce zjišťujeme, jestli dokonale vyšlechtěná Ripleyová sní o ovečkách – jestli má Bůh noční můry a o čem sní ďábel. Lidská, byť mimořádně statečná Ripleyová z jedničky se ve čtyřce ztratila pod nánosem jedinečné a dokonalé nelidské bytosti, udílející nám tím krutou lekci ve stěžejní pointě celé tetralogie: my sami jsme vetřelci kontrolující naše těla. Lidství znamená, že vetřelec řídí zvířecí těla. Tělo je jen tělo, ovládá ho ego. () (menej) (viac)
Takhle pokazit tak skvělou sérii. Můžete mi říct, kam se podělo napětí? ()
Vzkříšení je vždycky tak trochu béčková záležitost, ne? A proč by to vlastně mělo vadit... Kdo na konci nikdy nebrečel, není člověk! Mother, mooootheeer :´( ... (původně nekritické 4* za toho krásného motýlka s nejhoršími vlastnostmi od obou) ()
lékařské výzkumné plavidlo auriga, armáda spojených systémů. 42 vojáků, 7 badatelů. právě dosáhli svého a z ripleyové ,,vyndali" JEHO. a zatím co ona je považována za ,,vedlejší masný produkt", blíží se náklad, který má pomoci udržet na světě tento jedinečný druh. jak získali ripleyovou? proč žije dál? jak se na ni geneticky podepsal ,,on"? dá se ochočit? ona má jasno. ,,všichni zemřete!" spousta vtipných ,,černých" dialogů, o které se stará S.Weawer, jenž (konečně) může zůstat nad věcí. dále se mi moc líbil R.Perlman. také vetřelec může ukázat víc ze své inteligence. skvělá vodní scéna, dobrá hudba, hodně prostoru pro W.Ryder. myslím, že tento film je nejvíc sci-fi z celé série. a jen tak mimochodem, jak by jste se zachovali vy ke svému dítěti? ()
Reklama