Réžia:
Tinto BrassScenár:
Gore VidalKamera:
Silvano IppolitiHrajú:
Malcolm McDowell, Teresa Ann Savoy, Helen Mirren, Peter O'Toole, John Gielgud, Guido Mannari, John Steiner, Paolo Bonacelli, Giancarlo Badessi (viac)Obsahy(2)
Nejkontroverznější film 20. století! Absolutní moc - absolutní zvůle... Slavný snímek Tinta Brasse zpracovává příběh ze starověkého Říma. Zvrácený Caligula (Malcolm McDowell) se neštítí ničeho, aby dosáhl moci, a za jeho panování ovládá Řím zrada, sex a násilí! Otevřené znázornění brutality i erotických scén vyneslo filmu skandální pověst. (Hollywood Classic Entertainment (H.C.E.))
(viac)Recenzie (344)
Celé mi to přišlo jako výplod chorých mozků - od kostýmů přes výpravu až ke scénáři a režii. Jen ta hudba byla krásná. ()
Caligula je film, který po zhlédnutí nevím, jak ohodnotit. Věděla jsem, do čeho jdu, takže nemůžu hrát překvapenou, že to bylo moc brutální nebo plné sexu a ve výsledku to spíše vypadá spíše jako porno. Vidět jsem tento snímek chtěla díky Helen Mirren, která se časem vypracovala mezi mé nejoblíbenější herečky. Vidět jsem to chtěla i z hlediska historického. A dobře, přiznám to, ne že by mě ty sexuální scény nezajímaly :-). Myslím, že na tu délku, která by mě u některých filmů odradila, jsem se nenudila. Zpracování je to sice násilné, brutální, plné zvrhlostí, ale jak jinak chcete ukázat takovou dobu věrně? Myslím, že to vlastně ani jinak nešlo. A jak tak přemýšlím, ono se mi to vlastně docela líbilo... ()
Dekadentní, zhýralý, extravagantní Řím. Na jednu stranu zajímavé a jistě originální zobrazení Říma...na druhou stranu to působilo moc na efekt, za každou cenu překvapit a ohromit diváky "Římem bez příkras"...Mně to moc nesedlo, filmu by prospěla kratší stopáž a jednoznačně větší důraz na příběh než atmosféru. ()
Když jsem to viděl znovu po tolika letech, tak to dnes připomíná spíš televizní insenaci než historický velkofilm. V době svého vzniku naprostá bomba. Nemůžu se dočkat na remake ve 3D. ()
Ve své době a vlastně nejen ve své době, naprosto úžasná a pro zastydlé puritány a stydlíny asi i dost šokující filmová podívaná .. a vizuálně dost dobrý pořád, dokonce i teď, po těch letech .. samozřejmě souhlasím, že dnes má smysl sledovat jedině tu nesestříhanou verzi .. a výjimečně musím konstatovat, že to tentokrát vůbec nemá nic společného s mou velkou celoživotní zálibou koukat na pěkný a pokud možno i částečně, a nebo ještě mnohem lépe, zcela odhalený pohledný slečny ... ()
v první řadě musím uvézt, že jsem viděl celou necenzurovanou verzi. Sice nemůžu srovnávat, ale myslím, že právě pasáže plné sexu a násilí doplňují atmosféru celého příběhu a bez nich by to nebylo ono. Vcelku musím tento film pochválit, protože byl hodně přesvědčivý a věrohodný a sám jsem si tak tu dobu přestavoval a že vládnoucí elita podobně zvrhlá. Malcolm McDowell svou roli zvládl bravůrně a úplně mi tam zapadl. Proto je to pro mě výrazné životopisné dílo. Chápu však, že to není film pro všechny a může citlivější osoby popudit i zhnusit, ale k pornu bych ho nepřirovnával. Smysl však určitě má a za odvahu ho takto natočit dávám režisérovi i flmu 4*, i když pro jednou mi to stačilo a po filmu dobrou náladu budete mít těžko. [ PŘÍBĚH: 3 /// NÁLADA: 0 /// ART: 2 /// STYL: 3 /// CASTING: 2 (3*MAX) ] ()
(necenzurovaná verze) Úmorná nuda ve velkolepých kulisách usilující o šok oživením představ o orgiích a šílenství v palácích starověkého Říma, působící jako slabá divadelní hra, kterou nezachrání ani četné záběry penisů a vagín. Malcolm McDowell působí, jako by hrál scénku do Monty Pythona a je to dost velká otrava. ()
Na svou dobu zcela jistě šokující film. Na dnešní dobu již méně, byť účast hereckých hvězd v takovém skoro "pčku" jistě šokující je. Přesto je to film, jakých se moc nevidí. Tak zhnusený a fascinovaný jsem nebyl dlouho... ()
Stručně řečeno , historické porno. ()
Od Tinta Brasse jsem neočekával nic jiného, takže jsem spokojen. Historické drama přináší nejen scény, které opravdu jakoby reálně sedí poměrům starověkého Říma, ale i obrázek zvrhlosti Caliguly a jeho blízkých. Dát dohromady dějepisně celkem povedené dílo a namontovat do něj velkou dávku erotiky, jistě nebylo jednoduché. Film je možná historicky pravdivý, možná šílený, možná pro někoho až pornograficky zaměřený, ale stojí za to ho shlédnout, i když určitě nebude tím pravým ořechovým pro každého. ()
Vlada rimskeho cisara Caligulu /Cizmicka/ 37 -- 41 po Kristovi v plnej nadhere a zvratenosti. Preco McDowellovi idu vyborne hlavne zaporne role? 69 % ()
Po shlédnutí necenzurované verze jednu hvězdičku ještě přiděluji. Doposud jen málo filmů tak věrohodně a zároveň odpudivě ukázalo tvář tyrana a šílence v jedné osobě. V dané době se to Caligulovi podařilo na výbornou a od té doby snad již nebyl natočen snímek, který by dokázal zajít do míst, o kterých se ví, že se odehrávaly, jen se producenti bojí toho, že by přílišné realistické vykreslení způsobilo propad v návštěvnosti. I proto si tohoto snímku tak cením a přeji si, aby tvůrci takovýchto filmů měli tolik odvahy a kuráže, točit historii takovou jaká byla, a ne takovou jaká je přijatelná v konzumní, soudobé, ekonomické společnosti. 80% ()
Ano, tohle se mi líbilo. Zvrácený Řím s šíleným Caligulou v čele. Dětsky nevinné oči Malcolma McDowella, které se rády bavily u poprav, orgií i mučení. Nevyzpytatelný, krutý a někdy vtipný. Řím ho nebyl schopen uhlídat a on si dělal, co se mu zlíbilo. Celý snímek je pojat jako jedno velké představení krutosti, intrik a sexuálních radovánek. Právě díky porno záběrům mi vyprávění přišlo více reálné. Je dobře, že ho tam propašovali, protože puritáni by nejraději koukali jen na stínové polibky. Žádná cenzura, žádná stydlivost, tak to bylo, tak nezavírejte pokrytecky oči. Císař byl bohem a nedalo se mu odporovat. Nikdo před ním nebyl v bezpečí a záleželo jen na jeho vrtkavé náladě. Škoda, že ve filmu více nedali tvůrci na nějaký další příběh, například o jeho dospívání či dětství. ()
Viděna prodloužená verze... Dost rozporuplné, ale spíše spíše zklamání. Na jednu stranu to explicitně zobrazuje dobu v Římě za Caligulovy vlády - zrady, násilí, sex, na druhou stranu tu toho není tolik. Za 2,5 hodiny se tu toho najde asi jako v jednom díle seriálu Spartacus. Zbytek je nudná vata, nebo holé porno bez jakéhokoliv významu pro příběh či jiné dění ve filmu. To už je lepší si pustit Lawrence of my Labia, Womb Raider nebo The Da Vinci Load. ()
Bohužial som to nedokázal dopozerať. Poslednú štvrtinu filmu som pretáčal, lebo by som to asi nevydržal. Prvú polhodinu som mal dojem že sa pozerám na gay film. Viem že o to tam vlastne ide. A ja vydržím veľa. Lenže toto bolo pre mňa väčšie utrpenie ako Canibal holocaust. ()
Viděl jsem kratší verzi, oproštěnou od těch nejlechtivějších scén, a viděl jsem poměrně úchvatné drama o úpadku a velké dekadenci vládnoucí vrstvy Říše Římské, potažmo jejich císařů. Neomezená moc, korupce, chtíče, vraždění, intrikaření, touha po moci, touha po bohatství, touha po požitcích, touha po sexuálních zážitcích, touha brát, touha ničit a rozvracet, strach a poslušnost, podrobení, zoufalý odpor. Zvrácenost z neomezené moci, zvrácenost z neomezených možností, zvrácenost z rodinných příkladů, zvrácenost z nenadálých uspokojení, zvrácenost z nudnosti šedi, zvrácenost z neukojitelné touhy. Dekadence nejvyššího kalibru, dekadence přitahující, dekadence šokující, dekadence fascinující, dekadence požitkářů, kde manželky římských senátorů dělají kurvy v císařském nevěstinci. Císař Caligula (skvělý Malcolm McDowell), opájející se vlastní neomezenou mocí, jde stále dál a dál v tom, co si může dovolit. Dál ve své zvrácenosti, dál ve své touze po netradičních požitcích, dál, až přichází konec. Drusilla (dobrá Teresa Ann Savoy), Caligulova sestra a milenka, s císařem umně manipuluje a umírňuje, ale postupem času nad ním ztrácí vliv a pak i svůj život. Macro (Guido Mannari s hlasem Patricka Allena), ambiciózní velitel pretoriánů a spojenec Caliguly, jehož ambice se mu stanou osudnými. Nerva (John Gielgud), moudrý stařec a Tiberiusův rádce, volí dobrovolnou smrt. Tiberius (dobrý Peter O'Toole), císař a Caligulův děd, který je odstraněn Macrem, je sám dekadentním zhýralcem velkého ražení. Claudius (Giancarlo Badessi), poněkud slaboduchý Caligulův strýc, který po smrti despoty usedá sám na uvolněný trůn. Gemellus (Bruno Brive), nevlastní Caligulův bratr s neodvratným koncem. Charikles (Leopoldo Trieste), po Macrovi velitel pretoriánů a vrah Caligulův po jeho překročení hranice. Longinus (dobrý John Steiner), Caligulův finanční kouzelník a umný intrikátor. Caesonis (dobrá Helen Mirren), prostitutka a Caligulova manželka, dokáže umně využívat svých veškerých půvabů. A Livie (Mirella D'Angelo), jedna z obětí Caligulova chtíče a moci při připravování svého panenství během vlastní svatby. Velmi kvalitní psychologické drama s velkolepou kulisou starověkého života se stříknutím moderní popkultury. Velmi pozoruhodné a kvalitní herecké výkony. Asi po čtrnácti dnech se mi do ruky dostala nezkrácená verze. Je tam několik pornografických scén, většinou zcela zbytečných, a pak dokončování brutalit, které uspokojují zvracený chtíč vládce nad zemí i nad životy všech jeho obyvatel. Forma filmu je do určité míry ve svém dosahu šokující, ale herecké výkony patří mezi ozdobu filmového průmyslu. ()
1238. hodnocený film: ()
Pro mě bez hodnocení. Je to porno, nebo historický velkofilm? ()
Když si tak pročítám ty negativní ohlasy, skoro se mi až chce říct: "proboha, co je zde tak urážlivého?". Filmu se rozhodně nedá upřít, že je i na dnešní poměry nezvykle otevřený, na druhou stranu za těch třicet let od natočení vzniklo poměrně dost filmů, které jsou v tomto směru mnohem horší a jsou doopravdy zavrženíhodné. Výtky si rozeberu pěkně jednu po druhé. Nahá těla, všude kam se podíváte? Není to až tak hrozné, jak bych čekal. V tomto směru mi vadilo opravdu jen minimum scén - jmenovitě detailní záběry na ejakulaci a kolikrát až absurdní prostřihy na akty v průběhu dialogu, to je tak asi všechno. Navíc, jak už trefně píše kolega Dan9K, když už někomu vadí otevřená nahota, zajímalo by mě, jak se tedy myje, převléká či absolvuje preventivní prohlídky... Dále potoky krve - není jich tu až tak dost, tomuto popisu skutečně odpovídá akorát scéna s opilým důstojníkem, která je sice opravdu naturalistická (tady nutno zmínit, že jsem sám oční víčka přivíral), ale ve zbytku stopáže působí více jako osamocený voják v poli. Po tomto ne zrovna šťastném dojmu z úvodu jsem čekal, že takhle to bude probíhat ve zbývajících dvou hodinách, jenže jsem se jaksi přepočítal a podobné zážitky se dostavily už jen minimálně. Osobně se považuji za člověka, který si takovéto okamžiky pamatuje pěkně dlouho (pokud jsem tedy už za poslední rok neotrnul). Ovšem po shlédnutí tohoto filmu si nevybavuji podobný okamžik, který mě ještě teď při psaní komentáře straší. Vlastně, jeden by tu byl, ale ten se tak trochu vymyká předchozímu povídání. Konkrétně se jedná o moment nedobrovolného zbavení panenství - z toho mě mrazí ještě týdny po shlédnutí, ale tady se jedná spíše o lítost nad člověkem... Ve spojitosti s filmem se mluví také jako o pornu - jestli předchozí výtky respektuji, tuhle ne. Kdo někdy viděl nějaký úsek z tohoto pseudožánru (stačí i pět minut jako v mém případě, obrázek si uděláte i tak), nemůže také zrovna souhlasit. Kdybych měl srovnávat třeba se Simandlovou verzí Bathory (přesněji fotografiemi, film jsem neviděl a vůbec to neplánuji), tenhle film je skutečně slabý čajíček, z celých sto padesáti minut bych vystřihl akorát veškerý orální sex, jehož zařazení mi nepřišlo jako šťastná volba. Jinak třeba normální styk mě podobně jako u Kubrickova "Eyes Wide Shut" v žádném případě neurážel, a to i přes moje mínění, že nad aktivní zkušenost není. Navíc, na porno je tento snímek až příliš filmový - navíc režisér Brass i v těchto chvilkách výjimečně nezapomínal, že se jedná skutečně o historický film. Tady bych konkrétně zmínil závěr a údivný Caligulův pohled, který se dá slovy popsat asi jako "Co jsem to, já zrůda, dopustil?". A to se panovníkova tvář v tu chvíli prolínala s dalšími orgiemi (tohle mi naopak na konečném výsledku vadí - až příliš velké libování si, ovšem to bych nechtěl ani tak vyčítat jindy odvázanějšímu Brassovi, jako spíš produkujívšímu Bobu Guccionemu, který je skutečným autorem sexuálních scén - pod taktovkou hlavního režiséra nikdy k nesimulovanému aktu nedošlo). V historických filmech obecně mám rád, když se události zobrazí tak, jak mají, tudíž tento film musím stavět výše než většinu dnešních podobně zaměřených snímků, kde se akorát nepříliš dobrý ansámbl obleče do kostýmů, nicméně mu nelze věřit, že skutečně pojednává o historickém období (problém bývá občas také v tématech, která jsou si až příliš podobná s většinou běžných příběhů). V tomto je Caligula výjimkou, a to také díky hereckým výkonům. Nikoho nepřekvapí, že zde prostor věnuji především těm nejzářivějším hvězdám, které se na tomto díle podílely. Především Malcom McDowell je jakoby reinkarnací své role a svým rebelským herectvím dává i vzpomenout na svůj životní výkon pod Kubrickovou taktovkou. O jeho Caligulovi se skutečně dá říct, že nechal ožít historickou postavu a řadí se tak u mě po bok Roda Steigera (= Napoleon Bonaparte) či Kirka Douglase (= Spartakus). Jeho výkon se mi líbil natolik, že jsem nejednou při sledování byl na vážkách, zda si zachovat zdravý rozum, nebo se cynicky ušklíbat nad jeho činy a fandit mu. Peter O´Toole byl vzhledem ke svému menšímu prostoru méně výrazný, ovšem coby Tiberius taktéž dojem zanechává. Vůbec kvalitní obsazení je dalším argumentem, které brání tento film před nařčením z pornografického nonsensu, ve své roli se mi také hodně líbila i Helen Mirren coby Caesonia. Závěrem bych řekl, že není to sice film kalibru Spartaka či Bena Hura (i když, závěrečnou sekvenci a následný pohled na panovníkův obličej osobně řadím do zlatého fondu žánru), ale také nemůžu souhlasit s dobovými ohlasy, kdy byli pobouřeni nejen běžní diváci, ale i někteří kritici (zajímavé je, že proti tomuto snímku nejvíce brojí rádoby puritánští Američané, kteří jsou z větší části autory mnohem kontroverznějších děl, o kterých jsem se v úvodu zmiňoval). Navíc musím ocenit tu upřímnost ve výpovědi příběhu, na tuto vlastnost se v dnešním světě často zapomíná... Za normálních okolností bych tedy hodnotil čtyřmi a půl hvězdami, v tomto případě se ovšem díla zastanu a dám mu plný počet. P.S. Soundtrack z dílny Bruno Nicolaie je opravdu fascinující a řadím si ho do svého žebříčku nejoblíbenějších hudebních doprovodů. Za nejlepší skladbu považuji titulní pochodovku a doufám, že mi "Love Theme" zahrají na pohřbu. Sympatické komentáře: hirnlego, Karlos80, AngelAngie, Dan9K () (menej) (viac)
když psali kontroverzní... čekal jsem... no možná více kontroverzní ()
Reklama