Réžia:
Sean MathiasKamera:
Giorgos ArvanitisHudba:
Philip GlassHrajú:
Clive Owen, Lothaire Bluteau, Ian McKellen, Nikolaj Coster-Waldau, Mick Jagger, Jude Law, David Meyer, Rupert Graves, Rupert Penry-Jones, Paul Bettany (viac)Obsahy(1)
Ještě na počátku druhé světové války měla berlínská dekadentní smetánka možnost scházet se v podzemních homosexuálních, lesbických a transsexuálních podnicích a kabaretech. Jejich návštěvníkem byl i gay Max, přelétavý hejsek, libující si v náhodných známostech na jednu noc, v alkoholu a kokainu. Svoboda menšin ale měla brzy poznat sílu nacistické tyranie. Po střetu s gestapem utíká Max společně se svým přítelem do lesů. Avšak ani zde není v bezpečí. Brzy je chycen a po jízdě vlakem smrti ho čeká vězeňský mundur a vytetované číslo na ruce v koncentračním lágru Dachau. Díky židovskému původu ale může na pruhovaných hadrech nosit "jen" Davidovu žlutou hvězdu. Naštěstí proto, že i zde byli Židé stále víc než růžovým trojuhelníkem ocejchovaní homosexuálové. Ty čekala automatická smrt. Nicméně i za ostnatými dráty bylo možné poznat cit. A díky němu Max konečně pochopil, pro co stojí za to žít. V britském komorním válečně-milostném dramatu režiséra Seana Mathiase excelují Clive Owen a Lothaire Bluteau, ve vedlejších rolích se zde také mihnou Mick Jagger jako transvestitní zpěvačka Greta, Ian McKellen, Jude Law, Rachel Weiszová a další hvězdy. Snímek obdržel ceny na festivalech v Cannes a Gijónu. (Dannysek4U)
(viac)Recenzie (81)
Další koncentrákový film, tentokrát o homosexuálech. Nijak zvlášť mě tahle sorta nevadí, spíš naopak, ale už jsem těch teplejch filmů viděl hodně a sledování dvou líbajích a objímajících se chlapů a jiné citové výlevy nepovažuji v dnešní době za něco speciálního a nemám potřebu tento druh filmů už nutně vyhledávat. Nehledě na to že Bent zas není taková pecka, dávám průměr. ()
Pro mě velmi zajímavý film. Absence publikačních a filmových počinů na téma prožívání koncentračních táborů z pohledu homosexuálů by se dalo možná stáhnout na celou světovou scénu. Clive Owen mě osobě velmi překvapil jako nájemný vrah ve snímku Agent bez minulosti, ale postavou Maxe se mi dokázal opravdu zarýt pod kůži. A to i přes vnitřní pocit, že jej v některých pasážích herecky překonával i Lothaire Bluteau. Zcela plné odevzdání se obou hereckých představitelů činí z Bent silný zážitek. Vysoký počet tak dávám za samotný námět, který je ve filmovém ztvárnění holokaustu výjimečný, samozřejmě za herecké výkony, ale také za pochmurně trefné prostředí a také za překvapivou hudbu. ()
Zkrocený Dachau. Drama muže, který žil ve špatný čas na nesprávném místě a jen díky menšímu zlu dokázal vydržet tak dlouho. Zárověň zvláštní a výborné byly dialogy, často skládané z opakování jednoduchých slov nebo vět, které dokázali ještě více posílit některé velmi silné scény. Velmi mě potěšil výkon obou hlavních hrdinů a obsazení mnoha dalších současných hvězd, znichž některé bylo velmi lehké přehlědnout. A Micka Jaggera. A nakonec hudba Phillipa Glasse, jednoduchá ale tak silná. ()
Fuj! Hnus! Dobre im tak. Niekomu sa bude zdať môj názor ako zvráteny, ale zvrátene bolo to čo som videl! ()
No comment .... 9999 ()
Nikdy bych neřekl, že Sean Mathias natočí něco tak uchvatného. Zkrátka film, ve kterém se neděje vůbec nic, ale zároven je plný emocí, smutku a dramatu. Zachytil skvěle německé gestapo ze všemi jejich zvěrstvy proti židům, homosexuálům atd. Navíc herecký výkon Clive Owena je nenahraditelný a strčí do kapsy lecjakou hvězdu z řad Hollywoodu. Jeho nepřilíš bohatý scénář, je více než skvělý a i přes krátké věty, se scénář zcela vyhne zbytečným klišé a to je přesně to, co potřebuji. Navíc, ten uchvatný závěr, ten mě prostě dostal. Nemám jinou možnost než 5* ()
68%, ale hudba za 5* ()
Ojedinělý filmový počin z druhé světové války, krutost koncentračního tábora tentokrát z pohledu homosexuální menšiny. Na kulisách odporné nacistické mašinerie se odehrává příběh dvou mužů, jejichž láska se zrodila právě v tomto nelítostném a pro lásku téměř zapovězeném prostředí. A byla o to silnější oč těžší byly překážky. Oběma mužům nebylo dáno se za života ani navzájem dotknout a přesto si dokázali předat tolik citu. Nezvyklý a obdivuhodný byl samozřejmě výkon Cliva Owena, který opět prokázal, že žádná netradiční role pro něj není problém a jako homosexuàlnímu bohémovi mu uvěříte každé slovo. A nejvíce mne ohromila rozporuplná scéna se "slovním sexem" v pozoru. Pomyslnou třešničkou na dortu pak je Mick Jagger v roli zpěvačky. ()
Možná jen nemám tak bujnou představivost, abych si to vše dokázala představit v reálu. Ale opravdu mě tento film neoslnil svou kvalitou. Příliš dlouhý proud času s ledabylým pojetím. Chybí mi nějaký hlubší interest, zaměření na určité období, scénu a ne být s kamerou u všeho. A budu ještě rýpavější. Nedokázala jsem to (jako asi jedna z mála) Owenovi uvěřit. To mě daleko víc přesvědčil herecký výkon Bluteaua! Ale Mig Jagger byl kouzelnej:)) ()
Vyjímečný snímek s gay tématikou za období 2.světové války. Scénář byl zpracován na základě úspěšné divadelní hry, která právě připomínala holou skutečnost, že homosexuální lidé byli i v této době a že i oni byli mezi obětmi holocaustu v Evropě. Stejně jako mnohé filmové výpovědi ukazující odlidštění Židů, tento pro změnu ukazuje odlidštění homosexuálních osob. A tématem je to veliký film, neboť homosexualita jako forma represe nikdy předtím takto natočena nebyla. Hloubka příběhu je divácky hodně silný psychologický prvek. Z větší části se jedná o milostný příběh mezi dvěma muži v krajní nouzi a mnohých okolností. Krutost a bezcitnost v koncentračním táboře už je dnes natolik známá, že již nikoho nepřekvapí, ale i přesto v tomto případě chytí za srdce. A může za to konec, který je snad nejcitovější složkou na celém dějství. Atmosféře snímku dopomohl hlavně artový pohled na celou věc, takže divácký zájem v tomto smyslu bude přeci jen spíše od náročnějších diváků. Shlédnutí snímku však rozhodně stojí za to. Clive Owen v hlavní roli tu předvedl vskutku úctyhodný výkon. ()
Dalsi zo serie vojnovych homo-trans romantickych dram. ()
Udivuje mě že tu není žádný názor a že to má tak malé hodnocení ale tuším proč, český národ nemá rád teplouše, já je teda taky moc nemusím ale na druhou stranu jsou mi jedno a už vůbec to neznamená že budu kritizovat tak fantastický film s tak vynikajícím příběhem, že opravdu a upřímě nechápu proč se o tomto veledíle nemluví...Příběh je opravdu silný a troufám si říct že není pro každého, filmů o Německém běsnění jsou mraky, a každý ví jak se chovali k židům, cikánům a dalším, ale nevěděl jsem že taky neměli rádí teplouše...Tento film stojí především na scénáři a hereckých výkonech obou hlavních postav, a to mě právě zaráží režisér potřeboval opravdu obrovský kus odvahy když do takhle těžké role obsadil do té doby neznámého Cliva Owena, musím se přiznat jsem jeho fanoušek a vím že tohle byla jeho vůbec první velká role, takže jsem počítal s tím že bude hrát-nehrát ale on mě dokonale překvapil jak se zhostil role teplého muže, cítil jsem každé jeho emoce které prožíval... Je to prostě všemi couly technicky velmi zdařilé, i přes chudší výpravu ale to se dá přehlédnout...Především scény z večírku homosexuálů a transvestitů jsou správně neurčité, jakoby samy opojené alkoholem a kokainem, proložené těžkou kocovinou, nutno dodat že se tyhle všechny veřírky odehrávali v rozbambordovaném Berlíně, a třešnička na dortu byla pro mě jak ve vzduchu balancoval zavěšený Mick Jagger v dámských šatech coby travestita a zpíval v píseň v Ulicích Berlína :-)...Celý příběh provází podmanivá hudba která se mi tam prostě moc hodí...Film Bent určitě není pro všechny, ale každý kdo ho uvidí dlouho ho nebude chtít vymazat z hlavy... ()
Téma filmu (i divadelní hry) bezesporu přínosné. Filmové zpracování mi však přišlo až moc strojené, jakoby kopírovalo repliky herců na jevišti. Hudba je myslím výborná. Rozhodně to však jako celek není film, který bych chtěl vidět i napodruhé. ()
Ze začátku se film vyvíjel moc dobře. I přes poněkud omšelé téma se zdál být velice originálně pojatý, svižný, a dobře obsazený. Po pár scénách v koncentračním táboře jsem ale musela svůj názor přehodnotit, protože už to na mne začalo působit poněkud groteskně. Těch sadistických, blonďatých nácků jsme ve válečných filmech už viděli dost, a na tomto bodě jako by se originalita vytratila. Zlý nacista, s výrazně britským přízvukem, si totiž dovolil říct homosexuálovi že je úchyl. Potom už následoval poněkud zklamávací závěr, a ve výsledku šel film od desíti k pěti. Ale jinak Clive Owen je výborný, stejně tak Ian McKellen a Paul Bettany. ()
Bent na mňa pôsobí veľmi rozporuplne. Prvé minúty sa mi zdali až nechutné a mal som chuť to vypnúť. Čo ma však prinútilo sledovať ďalej bola skvelá hudba. Naozaj som už dávno vo filme nepočul tak krásnu hudbu. Ďalej som to nevzdal vďaka Mick-ovi Jagger-ovi, ktorý bol v úlohe Greety jednoducho nezabudnuteľný.Naďalej mi však niečo nesedelo a mal som stále pocit gýču a klišé. Až.... až kým Max nedorazil do tábora. Nosenie kameňov, rozhovorový sex a stále stále tá hudba. Aj keby bol celý film priemerné béčko tak za hudbu a Mick-a dám 4*. ()
Začátek je dost odporný, dekadentní a pak hledět na dva růžové trojúhleníky jak nosí kameny z bodu A do bodu B je nudné... ()
Skvely herecky vykon Clive Owena je len jedna z veci, ktora vas dokaze priputat k sledovaniu depresivneho prezivania hlavnej postavy a jej lasky v koncentracnom tabore. Tvdry boj Maxa s potlacanim vlastnych citov a tuzby prezit, niekedy nevychadza ako by mal. Trest za to je este tvrdsi - slzy (v ociach Maxa a mozno aj vo vasich). ()
Musí se uznat, že téma homosexuálního vztahu a koncentračního/pracovního tábora je nápadité. Obsazení herců je též dobré - C. Owen mě v tak odvážné roli mile překvapil. Přesto nevím jak vysvětlit své průměrné hodnocení – nejspíš mi do jisté míry vadil tak expresivní začátek, který ve filmu byl a následné zbrždění děje. Dle mého názoru je snahou o vrcholnou scénu vcelku zajímavá scéna s orgasmem, jež měla šokovat, ale myslím si, že ani ta to bohužel neutáhla. Film je to opravdu hezký a zážitek z něj mám, jen to dle mého názoru není na *****. ()
růžová hvězda lepší žlutý, žlutá je asi na prd. spojením těchto dvou elementů chtěli tvůrci přes vaudevillovskou estetiku ukázat, že mick jagger je kikina na houpačce. ()
Kdo by to byl řekl, že se i z filmu s tak silným tématem jako jsou homosexuálové za války, může vyklubat tak "nezáživná" podívaná naprosto bez emocí. Těžké zklamání, pouhý pokus o umělecký dojem.. Kameny a tesklivé violoncello, snaha uměle vybudit soucit a smutek, rádoby přirozené dialogy. Nebylo to nejhorší, ale jednou stačilo. ()
Reklama