Réžia:
Paul NewmanScenár:
John GayKamera:
Richard MooreHudba:
Henry ManciniHrajú:
Paul Newman, Henry Fonda, Lee Remick, Michael Sarrazin, Richard Jaeckel, Linda Lawson, Cliff Potts, Hal Needham, Terry Leonard, Charles Tyner, Roy Jenson (viac)Obsahy(1)
Rodina dřevařů (vedená Newmanem a Fondou) je drsná a záleží jí především na každodenní práci. V okamžiku, kdy okolní dřevaři jdou do stávky, rozhodnou se naši tvrďáci pracovat dál. Stávají se tím sice stávkokazy, ale nedovedou si představit volné všední dny. Za tuto chybu platí částečně majetkem, životy (při kácení stromů) i rozpadem rodiny. Dva však zůstávají, aby pokračovali v rodinné tradici. (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (1)
Recenzie (67)
Ano, je to hezký film, bezesporu; řádná režie, dobrý scénář, skvěle zahrané (především uhrančivý Henry Fonda), a má to koule. Jen ty chlapácké a frajerské kousky, jízlivosti, sarkasmy (až do utopení), hulvátství, neústupnost (ani o píď) a bezmezná asertivita mi už nejsou příliš milé. Chtělo by to mít Kleopatřiny zkušenosti s knihou, pak by se možná snadněji našla ztracená rovnováha. ()
Klan Stamperových se vyznačuje drsnými muži, kteří berou svoji tvrdou dřevařskou práci vážně a jejich tvrdohlavost jde proti všemu a všem. Starý Henry vládne železnou rukou (byť ji má v sádře) a v jeho šlépějích kráčí syn Hank, jenž má rodinný podnik na starost v době otcovy pracovní neschopnosti. Jeho bratr Jody má smysl pro humor v každé situaci a nevlastní bratr Leland se vrací po letech do rodiny a seznamuje se s prací a poměry vládnoucími v domě u řeky. Paul Newman natočil drama, které je úplně cítit čerstvě pořezaným dřevem a spálenou naftou z těžkých strojů, odvíjí se svým relativně klidným (avšak nenudícím) tempem až k závěrečné strhující dvacetiminutovce, kdy rozštípnutý strom v mžiku změní celý život Stamperů. Scéna s Jodym a stromem (kde se potvrdí jeho smysl pro humor, což je jeden z nejemotivnějších okamžiků snímku), ale i Henrym a jeho osudem, je opravdu velmi sugestivní a donutila mě dát plné hodnocení. Nezlomnost a heslo "neustupuj ani o píď" pak najde svoji nejhlubší výpověď v konečné scéně na řece. Herecká esa jako Fonda, Newman či Remick není potřeba nějak zvlášť rozebírat - skvělí jako vždy a pokaždé. ()
Herectví Henryho Fondy a režie a herectví Paula Newmana bylo pro mě potěšením. Příběhy drsných můžů Stamperových a jejich odevzdaných a smutných žen byly zajímavé, ale nebylo jim co závidět. Snad jen tu pevnou vůli, odhodlání a hrdost, které jsou dnes tak vzácné. Moc se mi líbila i Lee Remick, která, stejně jako já, milovala vážnou hudbu. Film určitě stojí za shlédnutí. ()
Pod tímhle neurčitým názvem se skrývá film, na kterém se dá dobře vysledovat, jak se mění přístup k filmové látce v rozdílném prostředí a v běhu času. Dnes by tentýž snímek patrně obsahoval ekologický apel. Záběry na vykácené kopce, ze kterých smutně trčí k nebi pahýly někdejších pyšných lesních velikánů, motorové pily a těžká technika, které dokonávají dílo zkázy na místě, kde ještě nedávno byla panenská příroda a neprostupný prales, to vše nahrává environmentálnímu pohledu a odsudku průmyslové civilizace. Ve filmu se sice obří kmeny řítí k zemi a z holin jde nepříjemný pocit, ale Paul Newman evidentně skládá hold tvrdé a nebezpečné chlapské práci dřevařů, která si vybírá krutou daň. Začátek 70. let zkrátka některé věci ještě nebral na zřetel. Evropská kinematografie by vykreslila partu dřevařů v nelichotivém světle jako sobecké stávkokazy, kteří narušují princip solidarity, kdežto americký snímek vyznívá jako obhajoba tradičního amerického individualismu, houževnatosti, cílevědomosti a schopnosti poprat se s nepřízní osudu. Film vedle toho, že se odehrává v pro americkou kinematografii značně netypickém prostředí, nabízí i špičkové herectví, chlapské charaktery a hvězdné obsazení. Celkový dojem: 80 %. ()
Citlivé uchopení literární klasiky, které se rozbíhá pozvolna a k postavám si musíte hledat cestu, ale s blížícím se závěrem vyprávění nabývá na emocionální intenzitě. Scénu utopení nezapomenete do konce svého života a závěrečné "fuck off" je takovou sladkou, ironickou třešničkou, kterou Paul Newman jenom stvrzuje svůj status frajera, se kterým se jenom málokdo mohl měřit. ()
Galéria (39)
Zaujímavosti (6)
- Pro Newmana bylo režírování a hraní velmi náročné. Zvažoval, že už to nikdy neudělá. Vyčerpání a velký stres zaháněl alkoholem. Film ohrozil ještě víc, když se vyboural na motorce, poranil si levý kotník a natáčení se muselo na chvíli zastavit. (Rocky62)
- Název filmu opakuje název literární předlohy – románu Kena Keseyho. Ten zase použil citát z textu slavného folkového evergreenu "Goodnight, Irene", který získal velkou popularitu v 30. letech minulého století v podání černošského zpěváka Huddieho Williama Ledbettera, více známého jako Lead Belly. Text ze skladby zní "Sometimes I live in the country, sometimes I live in town, sometimes I take a great notion to jump in the river and drown". (Aelita)
- Newman se kvůli filmu seznámil s dřevaři a naučil se, jak pracují a jací jsou. Jako obvykle se práci zcela oddal, dokonce se naučil šplhat na pětadvacetimetrové stromy s plným nákladem motorových pil, sekyrek a bezpečnostního vybavení - přestože měl fobii z výšek. (Rocky62)
Reklama