Réžia:
Ken AnnakinKamera:
Jack HildyardHudba:
Benjamin FrankelHrajú:
Henry Fonda, Robert Shaw, Robert Ryan, Dana Andrews, George Montgomery, Ty Hardin, Pier Angeli, Barbara Werle, Charles Bronson, Hans Christian Blech (viac)Obsahy(1)
V zimních měsících roku 1944, krátce před přelomem roku, jsou spojenecké armády připraveny zaútočit na Německo. Hitler však vymyslí poslední zoufalý plán nařídí svým armádám znovu zabrat Francii a obsadit strategicky důležitý přístav v belgických Antverpách. Battle of the Bulge se snaží ukázat dosah konfliktu jak z perspektivy amerického důstojníka tajné služby, tak velitele německé tankové brigády. (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (1)
Recenzie (195)
V tomto filmu mi k úplné historické věrohodnosti chyběly slavné německé létající ponorky (das Fliegend Unterseekreuzer), účast alegorických vozů, pověstné belgické oddíly sebevražedných cyklistů, samochodný minometný stroj UB-12 ... a invazní komando horských skřítků. Pak teprve by byla Bitva v Ardénách vylíčena tak, jak se skutečně stala. S touto upachtěnou pohádkou se nemíním spokojit. (...) Pozn. - jinak tu imho zafungovala pověstná CSFD psychóza "Golfista dává za čtyři, tak já musím honem taky, abych nevypadal, že ničemu nerozumím" Jinak se totiž 75% u podobný hudlařiny vysvětlit nedá. ()
Jedna z těch válečných klasik ze 60. - 70. let, které mě už od dětství nesmírně baví. Sice není zřejmě 100% historicky přesná, ale je tu hromada hereckých hvězd a výborné technické zpracování. Sem tam se přidá některá nechtěně humorná scéna (vedle vojáka vybouchne granát, a on až po pár sekundách odskočí a začne křičet :D), a sem tam i nějaký ten chtěný humor: "Tentokráte udělali chybu" - "Jakou?" - "Že mě nasrali" ()
Američané si zprznili historii své dost možná nejslavnější bitvy na Evropském bojišti Druhé světové války víc než dostatečně, ale naštěstí to dojmu skoro neublížilo. Bitva v Ardenách patří do silné trojky klasických hollywoodských válečných velkofilmů, spolu s Nejdelším dnem a Bitvou o Midway. Od zbylých dvou eposů se odlišuje větším důrazem na jednotlivé postavy. Režisér žánr trošku okořenil westernem, díky čemuž děj působí trochu plytce a naivně. Když ale na jeho hru přistoupíte, tak nemá snímek chybu. Nabízí úplně všechno, včetně několika nezapomenutelných scén. A nejde jen o momenty z boje. Záběr na zamaskované Königstigery schované v Ardenském lese neztrácí sílu ani při druhé, třetí či čtvrté projekci. ()
Jeden z klenotů mezi válečnými filmy. Výborné válečné drama s perfektním hereckým obsazením. Na tomhle filmu nezanechal nic ani zub času, pořád má divákovi co říct. Působí na mě pořád stejně jako před lety, když jsem ho viděla úplně prvně. S jeho délkou už jsem tentokrát měla trochu problém, ale to na mém hodnocení nic nemění. ()
Dokázali by Američané v dnešní době natočit takhle neideologicky objektivní válečné filmy, jako to uměli v 70. letech? Je rozhodně na zamyšlení, jak se v nynějším "čase svobody" paradoxně operuje s informacemi mnohem schématičtějším, konformistickým způsobem. Stejně jako například v Tora tora tora! je operace se střídáním optiky obou znesvářených táborů perfektně vyvážená a zcela se vyhýbá pitvořivému karikování "špatné" strany. O historickou akurátnost v těchto velkofilmech opravdu nejde a ničemu to nevadí. ()
Galéria (49)
Fotka © Warner Bros. Pictures
![Bitva v Ardenách - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/643/159643735_5d6019.jpg)
Zaujímavosti (23)
- Bývalý generál spojeneckých vojsk a prezident USA Dwight D. Eisenhower ostře kritizoval film za jeho historickou nepřesnost. (Spinosaurus)
- Protože se provozuschopné německé techniky (zvláště tanků) po válce moc nedochovalo, je často ve filmech nahrazována technikou americkou nebo ruskou. V tomto filmu německé Tigery II (Königstigery) "hrají" americké tanky M47 Patton. (Foxhound#1)
- Jednotka sabotérů v amerických uniformách byla v bitvě v Ardenách skutečně nasazena. Komandu velel SS Man Otto Skorzeny, který osvobodil Mussoliniho z jeho zajetí v horském hotelu. Když se Američané dozvěděli o komandu, tak nechal generál Patton na kontrolních bodech rozestavit afroamerické vojáky, aby kontrolovali podezřelé bílé Američany. Patton si byl totiž jistý, že až Němci pošlou jako komando kohokoliv, tak černoši to rozhodně nebudou. (liebgott)
Reklama