Réžia:
Jerry JamesonKamera:
Matthew F. LeonettiHudba:
John BarryHrajú:
Jason Robards, Richard Jordan, David Selby, Anne Archer, Alec Guinness, Bo Brundin, M. Emmet Walsh, J.D. Cannon, Elya Baskin, Michael Pataki, Clive Cussler (viac)Obsahy(1)
Americká armáda vyvíja experimentálny obranný systém, na ktorého zostrojenie však potrebuje vzácny nerast má poslúžiť ako energetický zdroj laseru. Výskumami zistia, že jeho zdroj sa nachádza iba v Sovietskom zväze, odkiaľ nie je možné ho doviezť, keďže vrcholí studená vojna. Podľa záznamov je však známe, že začiatkom 20. storočia sa z Ruska vyvážal. Američania zistia, že sa nachádzal na palube Titanicu. Treba preto loď z jej morského hrobu, spod takmer štyroch tisíc metrov hĺbky, vyzdvihnúť. Admirál James Sandecker (JASON ROBARDS) sa rozhodne vytvoriť tím pod vedením kapitána Joea Burkea (J. D. CANNON), ktorý to má urobiť. Američania nie sú však jediní, kto má o vrak Titanicu záujem... (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (1)
Recenzie (70)
Naivní ve všech směrech. Špionážní téma a la studená válka a Titanic už samo o sobě není ideální spojení a přidá-li se k tomu nevědomost s velkým N, pak vznikne nepovedená sci-fi. Je pochopitelné, že v době vzniku filmu nebylo o vraku legendární lodi ani vidu, ani slechu, ale není možné připustit takové zhovadilosti typu, že vrak by na dně po x desítkách let zůstal téměř neporušený a nezrezavělý, se zachovalým dřevěným vybavením, napnutými stožáry a div ne pozlaceným nápisem. Totálním výsměchem je slavná scéna vynoření Titanicu a jeho pompézní doplutí do New Yorku. Těžko říct, jakou měl film odezvu u diváků a zejména pak u v té době stále žijících přeživších pasažérů. A jaké pak bylo zklamání všech, když o šest let později poznal celý svět pravdu o Titanicu zásluhou týmu dr. Ballarda. ()
Nu, doba je vážná, takzvaná >Studená válka< graduje a amíci zase jednou - přes samozřejmé obstrukce Sovětů a kazisvěta ve vlastních řadách - řeší >světodějné< věci... ;-) . . . A tenhle film je typický hw produkt té doby. Příběh má - přes jasný a tolerancehodný status FIKCE - samozřejmě spoustu drobných nelogičností a za vlasy přitažených (což je škoda, protože scénáristicky šlo vše daleko lépe doladit) situací, ALE! - a to zdůrazňuji - narozdíl od jiných tématicky podobných žánrových pitomostí netrpí vyloženými diváku se podbízejícími bláboly a nesmysly, vše se přizpůsobuje dvouhodinovému rozsahu děje a proto nemá příliš hluchých míst a navíc nijak netlačí na pilu, vše plyne tak nějak přirozeně a uměřeně a divák až může podlehnout pocitu, že (by) se to všechno klidně mohlo stát. Tohle si já osobně na podobných opusech (navíc v pohodě koukatelných i třicet let od natočení!) cením... Navíc speciální efekty jsou na svou dobu velmi zdařilé, podvodní scény působí zcela věrohodně a páni modeláři si dali s maketami Titaniku takovou práci, že vše působí (zvláště pak paluba a interiéry lodi po vytažení vraku na hladinu, to je prostě fantazie!) naprosto úžasně a realisticky. Finále pak působí sice jako z nějaké verneovky (Good Year! ;o), ještě přijde troška potřebného (humanistického) moralizování na závěr a... Nu, jak říkám - typický (v tom nejlepším smyslu slova) hollywoodský produkt žánru a doby... Tři hvězdičky tedy za film coby story a řemeslo - a jedna nahoru za ony skvělé kulisy a triky, navíc ještě pak vše podpořené místy až podmanivou hudbou Johna Barryho. Člověk si musí po různých těch >filmových zkušenostech< až povzdechnout, kéž by všechny akčně-fiktivní blockbustery působily i po třiceti letech od natočení jako tenhle film... - - - - - (Poprvé viděno kdysi na jakémsi televizním kanálu, repete pak 25.2.2009 na dvd, komentář zde jako desátý - 25.2.2009) ()
Ve své době se jednalo o čirou fabulaci, protože vrak Titaniku ještě nebyl objeven, nicméně béčkově neskutečně dnes působí spíše "studenoválečná" zápletka s energetickým nerostem byzanium, kterým chtějí USA napájet svůj obranný systém, zatímco SSSR vše sleduje a nakonec bezzubě pohrozí. Ona z ní také zbyla jen nedořešená (přítelkyně, špeh?) omáčka, záminka pro metodické podvodní pátrání a následné fantastické vynoření slavné lodi, trikově slušně zvládnuté a doprovázené majestátně romantickou hudbou Johna Barryho, úplně mimo pro dobrodružný thriller. Slabé 3* s náběhem na "guilty pleasure", avšak též nudu. ()
Jako dobrodružný film to nefunguje. Studená válka je tu spíš za kulisu a postavy mi do konce víceméně splývaly. Ale to vyzvednutí, to za ty dvě hodiny stálo. A filmařská připomínka poctivých osmdesátek, kdy se točilo v exteriérech, děj zbytečně nikam nespěchal a scenáristé se nebáli delších dialogů, to je něco, co má své naprosto neoddiskutovatelné kouzlo. V době všemožných digitálních blbostí, kde už není pomalu nic fyzické, člověk čas od času podobný oldschool potřebuje. 50% ()
Aniž bych to plánoval, tak jsem si v jeden den pustil dva zfilmované příběhy Dirka Pitta, a musím říci, že u tohohle jsem se zabavil víc než u Sahary. Vyzvednutí Titaniku je o čtyři minuty kratší, jenže díky slušnému tempu a minimu hluchých míst mi uběhlo podstatně rychleji. Nejde o dobrodružnou jízdu, spíše by se hodilo do kategorie tísnivý politický thriller. Scénář si libuje v dlouhých dialogových výměnách a kamera zase v táhlých mlčenlivých záběrech. Přiznaným vrcholem snímku je ovšem impozantní vynoření nešťastného parníku. Hudba Johna Barryho jí dodala potřebné kouzlo, které nevyprchalo ani po čtyřiceti letech. ()
Galéria (31)
Zaujímavosti (9)
- Hlavní role byla nabídnuta Stevu McQueenovi. Tomu se ale nelíbil scénář. (Petr23)
- Film začal režírovat Stanley Kramer, ale po dvou týdnech odstoupil. (Petr23)
- V predprodukčnej fáze filmu prispel jedným artworkom aj slávny britský sci-fi ilustrátor Chris Foss. (Petike)
Reklama