Réžia:
George P. CosmatosKamera:
Marcello GattiHudba:
Ennio MorriconeHrajú:
Richard Burton, Marcello Mastroianni, Leo McKern, John Steiner, Anthony Steel, Peter Vaughan, Renzo Montagnani, Giancarlo Prete, Duilio Del Prete (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Velitel gestapa v Římě Herbert Kappler (Richard Burton) varuje generála Kurta Maelzera (Leo McKern) před povolením pochodu německých oddílů SS, z obavy před partyzánským útokem. Jak se ukáže, jeho obavy jsou oprávněné, k útoku skutečně dojde. Z Německa přichází rozkaz k jednomu z nejhorších aktů pomsty, masakru v Římě. (Vapet Production)
Recenzie (77)
Na toho, na toho. Na vás míří. Ryk ruky ohnivé. Ohání se krvavou hranicí. Nacistický "verš" řeže. Na kohokoliv dopadne. Ďáblův talár. Není mu nic svaté. Řád. Hrdé, obětavé srdce. Zřekne se sebe. Vybere si smrt, ve vážené pozici, ve vážné přítomnosti přísné, hrozivé, pomněnkové uniformy. Je na řadě. V přízni zbraně. Vzpřímeně, upřímně zemře. Za město krás v morové tónině. Město v černé. Pravé, důstojné odvaze náleží salut requiem. Místo, kde je mír. Dobré nebe. ()
Velice dobre natocene a zahrane valecne drama. Ve filmu je velice dobre videt, jak si fasiste zacinaji uvedomovat blizici se konec valky, rozkazy chteji pisemne a nejradeji by zodpovednost za hruzne ciny hodili na nekoho jineho. Stejne tak, afektovane chovani, kdy nikoho nezajimalo, kdo za atentatem stoji, hlavni je pomsta na co nejvetsim poctu civilnich obyvatel. Zajimava je i neinformovanost medii o mrtvych vojacich. Vynikajici herecky vykon Burtona. Ac mam Mastroianniho rad, tak role kneze mi ve filmu spise vadila a posledni zabery filmu si take mohli odpustit. ()
Hraje v tom Richard Burton s Marcellem Mastroiannim, hudbu složil Ennio Morricone a odehrává se to za Druhé světové války. Je tedy jasné, že úplné bláto to být nemůže. Přesto si myslím, že s podobným kalibrem měl George Cosmatos natočit něco mnohem působivějšího a atmosféričtějšího. Jestli jeho jméno neznáte, tak to byl režisér druhého Ramba. Na Stallloneho exhibici jeho schopnosti stačily, a z této spolupráce vnikl jeden z nejlepších akčních filmů všech dob. Působivé druhoválečné psychologické drama ale bylo mimo jeho dosah. ()
"Represáliemi nepotrestáte nikoho kromě obětí a jejich katů." Masakr v Římě se mnou tedy mimořádně zacloumal. Obzvlášť jeho úplný konec, který jsem možná někde vzadu v hlavě tušil, ale doopravdy jsem ho nečekal. Brrr. Richard Burton předvádí v roli Herberta Kapplera další ze svých skvělých výkonů a každá jeho společná scéna s výtečným Mastroiannim má v sobě tolik námětů k zamyšlení, až je to k (ne)víře. Zaujalo mě navíc, jak k látce přistoupil budoucí "rambovský" režisér Cosmatos - Masakr v Římě natočil velice italským (aby taky ne), v mnoha scénách (obzvlášť během příprav a provedení atentátu a také v jeskyních) přímo spaghetti dramatickým stylem. K tomu všemu Morriconeho úsporná, ale o to působivější hudba... Jasných pět hvězd.__P.S. Doporučuji i neméně působivý film Šarlatový a černý, v němž Herberta Kapplera ztvárnil stejně skvěle Christopher Plummer. ()
Výborné válečné drama, které mrazí stejně dobře jako počasí v zimě při mínus dvaceti stupních, když jdete na ranní směnu. O super hereckém výkonu Burtona snad už ani nemé cenu se zmiňovat. Docela se divím, že scénář tohoto filmu prošel, protože přináší trochu jiný pohled na jednotky SS. Mnohokrát se totiž opravdu nejednalo o nějaké řezníky bez svědomí, ale prostě o muže, kteří plnili rozkazy. Buď zastřelíte deset nevinných civilistů, anebo odmítnete a neuposlechnete rozkaz. To by ale znamenalo vaší smrt. Nikdy bych nechtěl čelit podobnému rozhodnutí. ()
Galéria (5)
Fotka © M.I.A. Video
![Masakr v Římě - Covery](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/165/987/165987111_0abdd8.jpg)
Zaujímavosti (6)
- Vlastní scéna pochodu německé jednotky a následného výbuchu nálože byla natočena v ulici San Gaspare del Bufalo v obci Albano Laziale ležící jihovýchodně od Říma. (Centurione.)
- Masakr, který je ve filmu vyobrazen, se odehrál v Ardeatinských jeskyních u Říma. (Lucas87)
- Herbert Kappler byl za organizaci Ardeatinského masakru v roce 1947 odsouzen na doživotí. O třicet let později, když byl již Kappler v terminálním stádiu rakoviny hospitalizován ve vězeňské nemocnici a vážil méně než 50 kg, ho vynesla z nemocnice jeho žena, zdravotní sestra při jedné z návštěv ve velkém kufru. Společně se jim podařilo dostat do Západního Německa, které poté odmítlo žádosti Itálie o jeho vydání. Kappler zemřel šest měsíců po útěku v dolnosaském Soltau, bylo mu 70 let. (HectorHagman)
Reklama