Réžia:
Hall BartlettScenár:
Hall BartlettKamera:
Jack CoufferHrajú:
James Franciscus, Juliet Mills, David Ladd, Dorothy McGuire, Richard Crenna, Hal Holbrook, Philip AhnVOD (1)
Obsahy(1)
Adaptácia kultového románu Richarda Bacha je podobenstvom o jedincovi, ktorý má chuť a odvahu ísť proti prúdu a nájsť vlastné šťastie. Mladá čajka Jonathan Livingston nie je spokojný so životom vo svojom kŕdli, kde nikto nemá pochopenie pre jeho skvelé letecké výkony. Opustí kŕdeľ a lieta si slobodný nad šírym oceánom, až kým na svoje veľké prekvapenie nezistí, že vo svojej láske k letu nie je sám. Pri hľadaní múdrosti a životného pochopenia musí preletieť za horizont a objaviť v sebe nové možnosti a svety. (STV)
(viac)Recenzie (94)
Ne, ne a ne! Toto není Jonatan Livingston Seagull. To je americký pseudoesoterický film pro věřící Američany s newage zbarvením. Ti, kdo si nečetl kratičkou novelu Richarda Bacha, získají na základě tohoto filmu zcela mylnou představu o tom, jaké je a o čem je toto zčásti autobiografické, zčásti niterní dílo-výpověď. Richard Bach, který sám byl letcem a celý život věnoval létání a letadlům, tvrdil, že jeho povídka vznikla sama od sebe a pod dojmem reálních letů "úžasného" letce Johna Livingstona v letech 1920-1930 (http://en.wikipedia.org/wiki/John_H._Livingston). Kniha je logičtější, ucelenější a hlavně hlubší a pronikavější, než tento film, který je zcela poplatný americkému povrchnímu romantismu hippies kultury začátku 70. let. K dobru filmu lze přičíst pouze vizuální stránku. Když jsem zjistila, že existuje film Jonatan Livingston Seagull, nechtěla jsem tomu ani uvěřit, protože jsem se domnívala, že tuto novelu nejde zfilmovat, a pokud ano, tak jsem si nedovedla představit, jak. Úvodních pět minut při pohledu na BBC vlny a plachtící racky se mi zdalo, že to možná přece půjde, ale při prvních zvucích písničky nepokrytě oslavující Boha, kterého tato novela suverénně překonává, jsem pochopila, že film je scestný. Ale zároveň jsem přišla na to, jak tu povídku lze zfilmovat nebo spíše jak se z tohoto filmového paskvilu dá udělat ten správný film. Jednoduše vypnout zvuk, jako soundtreck použít hudbu J. S. Bacha a nechat Pavla Soukupa předčítat text za kádrem. ___ A jak teď zjišťuji, nejsem sama v tomto nepřijetí. Amerikánský filmový kritik Roger Ebert napsal o tomto filmu následující: "This has got to be the biggest pseudocultural, would-be metaphysical ripoff of the year" - "To má být největší pseudokulturní, rádoby metafyzický ripoff roku", to jest exploatační napodobení-vykradení původního zdroje, s čímž plně souhlasím. ()
Celá první polovina má syžet jak z nějakého animáku pro děti. Byl jednou jeden racek Jonathan, který nechtěl jako zbytek hejna žrát a prát se o odpadky a místo toho chtěl doletět co nejvýš a letět co nejrychleji. Jeho snahu, touhu jít si za svým snem však rodiče nechápali, hejno odsuzovalo a jelikož Jonathan nechtěl být svůj a nechtěl být jen člen hejna, byl z něj vyhoštěn a vydal se na cestu světem. Když trochu zapátrám, určitě najdu něco dějově a myšlenkově hodně podobného (Jak vycvičit draka, Smallfoot, Khumba... a na to jsem si vzpomněl jen teďka). Každopádně to je první polovina. Sice jsem v té chvíli moc nechápal, v čem že to má být tak geniální podobenství, ale teď už to vím. V druhé polovině se totiž rozjede obrovský kolotoč New Age myšlenek, který chvílemi spadá až k agitce. No a v tom přesahu je Racek úplně stejný, jako celé New Age hnutí - něco je dost chytré a hluboké, něco totální blábol. Problém je ale v tom, že New Age si ze všech náboženství bere jen to, co zní nejlíp, nejvelkolepěji a nejkrásněji, slepuje dohromady něco z křesťanství, něco z buddhismu apod. a vzniká z toho takový zvláštní mix. Tady to třeba mixuje život Ježíše a minulé životy, například. Je to mix, který sice hezky zní a lehko se jeho slovům o dosahování naprosté dokonalosti, Lásce/Nebi/Bohu pouze v nás a učení z minulých životů podléhá, ale všechno to zní hezky jen teoreticky. V praxi mnoho z toho fungovat moc nemůže a tak ani myšlenky Racka (a New Age) nemůžu brát úplně vážně. Nechci se tu rozpitvávat v té ideologii, to už by k hodnocení filmu moc nepatřilo, nicméně pro mě z toho nakonec je krapet naivní podobenství, které se sice zdá bohaté, ale jít skutečně do hloubky se bojí. Můj názor, nemusíte mě za to ukamenovat, já zase nechci urážet ty, kteří v tom našli něco neskutečně hlubokého. Nicméně kvůli té úžasné kameře, překvapivě hodně povedeného vedení děje (jako tady fakt klobouk dolů, sestavit tohle všechno jen ze záběrů na racky, to podle mě chce dost práce), jisté poetické (avšak ne zrovna podmanivé atmosféře a podle mě dost zajímavého nápadu s Racky minimálně slabé tři hvězdy dát musím. A vlastně se mi i líbí, jak se ten děj dá interpretovat spousty způsoby, které všechny pochopitelně vedou k tomu stejnému, ale každá docela jinak. Ona by se dala natočit i česká verze, jmenovala by se Jak Ivo Benda Vesmírné lidi poznal, akorát to nezní tak vznešeně, spíš směšně. Jelikož ale tuhle sektu mám docela nastudovanou, občas jsem se prostě nemohl ubránit tomu, že jsem to v tom prostě viděl. Obzvlášť v té části, kdy se Jonathan seznámí se svým Učitelem... Btw, svým způsobem to i podporuje anarchii (když z toho vlastně plyne, že by každý měl začít "rebelovat"), ale ta nefunguje už z principu a opět to nezachází dál v tom, co by se stalo, kdyby takto začali rebelovat všichni. Láskyplná společnost a světový mír v tomhle světě nastat nemůže, protože vždycky se objeví někdo nenávistný a navíc každý člověk má své špatné vlastnosti... Slabé 3* ()
V první chvíli jsem nadělil Rackovi 2* s pomyšlením, že mi ten film sice těžce nesedí, ale prostě nemůžu snímku s tak pěknou kamerou a záměry nadělit méně. Jenže s každou další hodinou mě Jonathan Livingston štval víc a víc, takže kdybych s komentem otálel ještě chvíli, skončím u kategorického odpadu s řadou vykřičníků. A to bez ohledu na záplavu hvězdiček a blahem sálající nadšené komentáře. Celkem se jim divím, protože za jednu z typických českých vlastností pokládám skepticismus a odolnost vůči velkým ideálům a velkolepým představám. Na druhou stranu uznávám, že Racek je chytře udělaný a ambiciózní - velkohubý kýč. Kýč tak patetický, přepjatý a monstrózní, že pro něj jen s největšími obtížemi hledám nějaký filmový ekvivalent. Přitom potenciál by tady byl, kdyby se to dílo nebralo tak zoufale vážně a vzalo příběh svého hrdiny jako satirické podobenství. Racek Jonathan má totiž velké problémy se staršími své obce, kteří létají podle osvědčených metod a zaběhnutých tradic. Každý kverulant, který pochopí o pár minut dřív než ostatní něco cenného, je do doby, než to ostatní přežvýkají, pochopitelně považovaný v lepším případě za neškodného cvoka, v horším za nebezpečného škůdce. Jenže autor to pojal úplně jiným způsobem, takže jsme svědky ušlechtile se tvářící nudy, zejména v druhé půli, pěkně okořeněné řadou nabubřelých pseudofilozofických frází o tom, co bylo v minulém životě a co bude v budoucím. Dialogy mají bezmála charakter plků a la Matrix Reloaded. Nejsem zklamaný, protože literární předlohu neznám a po tomhle zážitku po seznámení s ní ani netoužím. Pokud ovšem chcete vidět krásné záběry skalních útesů, kroužící racky, velrybu převalující se v mořských vlnách a poslouchat do toho emotivní hlas Neila Diamonda, s chutí do toho. Já bych ovšem doporučil poslechnout si jeho hudbu na CD nebo YouTube. Osobně bych potřeboval akutně vyléčit tuhle meditativní splácaninu nějakým pěkně profuckovaným cynickým kouskem z dílny Kevina Smithe. Celkový dojem: 20 %. ()
Bohovský zážitok. Je až neuvěřitelné, s jakou lehkostí dokázal Hall Bartlett převést jedinečný příběh Richarda Bacha do filmové podoby. Bachova podobenství - ať už v nich vystupuje racek nebo fretka - mají svůj půvab a obrovskou váhu. Zpracování tématu - hledání cesty - s pomocí opeřených herců zasluhuje respekt. Zajímavá je volba kompozice - první polovina hledání vlastní cesty k osamostatnění, ve druhé části snaha předat myšlenky, znalosti. A právě uprostřed filmu tvůrci využívají volbou barev obrazovější formu. Do obrazů zapadá nádherná hudba Neila Diamonda. Je zajímavé, že člověk, o něhož v Bachově poselství jde především, je upozaděn a vystupuje pouze prostřednictvím smetiště, které na světě nakupil. Jestliže nechcete být učiteli, měli byste z této planety raději odejít. Zajímavé komentáře: hirnlego, curunir. ()
Ve své době zjevení, dnes podprůměrná new age agitka. Jakoby život Krista jakoby napasovaný na život racka a jeho "moudré" promluvy. Úchvatné záběry racků a moře, které po pár minutách omrzí. Skvělá hudba, zvláště pak píseň od Neila Diamonda. Ale celkově, pokud se nad tím zamyslím... Hele, rebelové byli a budou. Budou zkoušet nové cesty a způsoby. Aby přišli na to, že ti staří asi měli nějaké důvody a praxi a zkušenosti, aby žili, jak žijí. Pokud nechtějí páchat sebevraždy pro blbé sluníčkové ideje. ()
Galéria (7)
Fotka © Paramount Pictures
![Čajka Jonathan Livingston - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/000/385/385663_6b4e2d.jpg)
Zaujímavosti (3)
- Film bol uvedený v roku 1978 v knihe "Päťdesiat najhorších filmov všetkých čias" ("The Fifty Worst Films of All Time (and How They Got That Way)") od Harryho Medveda a Randy Dreyfussa. (Arsenal83)
- Tento film byl zařazen mezi "50 nejhorších filmů všech dob (a jak se tam dostali)" dle Harryho Medveda a Randyho Lowella. (Cheeker)
- Jedná se o jeden z mála filmů, který filmový kritik Roger Ebert nedodíval. (Cheeker)
Reklama